15. 4. 2015
Pražský vrchní soud rozhodl, že při privatizaci Unipetrolu nedošlo k porušení obchodních dohod
mezi polským petrochemickým koncernem
PKN Orlen a
českým Agrofertem. Skupina Andreje Babiše za to požadovala
kompenzaci 20 miliard korun. Informaci přinesl týdeník
Euro.
![Rafinerie Litvínov](/media/67781/vol4513.jpg)
V jiném sporu ohledně privatizace petrochemické společnosti Unipetrol přitom Agrofert před pěti lety na
PKN Orlenu
vysoudil 2,45 miliardy korun.
Podle mluvčího Agrofertu Karla Hanzelky o osudu 20 miliard ještě
zcela rozhodnuto není. Po seznámení se s písemným vyhotovením
rozsudku Agrofert ještě zváží dovolání k Nejvyššímu soudu.
Zmíněné dvě žaloby a k tomu ještě dvě další, v nichž Agrofert už
dříve neuspěl, se týkají prodeje státního podílu Unipetrolu započatého před čtrnácti let.
Tehdejší menšinová vláda ČSSD v čele s nynějším prezidentem Milošem
Zemanem nejprve oslovila Agrofert. Babišovi se ale zdála cena 11,7
miliardy korun vysoká, a když stát nechtěl slevit, z obchodu
sešlo.
Podíl nakonec od státu koupil v roce 2004 za celkem zhruba 14,7
miliardy korun PKN Orlen. Úzce ale při privatizaci spolupracoval s
Agrofertem, kterému prý za pomoc slíbil výhodně odprodat kontrolní
podíly v dceřiných firmách Unipetrolu - v
Kaučuku, Agrobohemii, Aliachemu, Paramu a Chemopetrolu.
Po privatizaci si však PKN Orlen tyto firmy nechal. Polský podnik sdělil v
souvislosti s rozsudkem Euru, že postup vůči Agrofertu byl "v
souladu s právem a v nejlepším zájmu firmy".
Už dlouho trvající rozepři kolem údajně domluveného, ale nakonec
neuskutečněného obchodu mezi PKN Orlen a Agrofertem nazývala média firemním
sporem milénia.
Ve čtyřech žalobách Agrofert poukazoval mimo jiné na to, že PKN Orlen zhodnotil
získaná aktiva v letech vysokého ekonomického růstu české ekonomiky
a polským manažerům se zdálo výhodnější porušit dohody s Agrofertem
a riskovat soudní odškodnění. V řadě rozhovorů z posledních let pak
Babiš to, že Unipetrol nekoupil sám v
prvním kole privatizace, hodnotil jako chybu. S odstupem času mu
původní nabídka české vlády přišla vlastně levná.
Agrofert nejdřív postup PKN Orlenu napadal u arbitráží, až pak se obrátil
na soudy. Právní zástupci PKN Orlenu přitom brali vyhrané arbitráže už z doby
před pěti let jako definitivní konec sporů. Ten však zřejmě
přichází až teď.
Mimochodem ve chvíli, kdy Andrej Babiš v roli ministra financí se
skupinou PKN Orlen vyjednává o jejím dalším byznysu s českým
státem. Například v možné privatizaci provozovatele ropovodů Mero.
Privatizace Unipetrolu
Společnost Unipetrol byla
založena v roce 1994 Fondem národního majetku jako jeden z
privatizačních kroků českého petrochemického průmyslu. V roce 2001 Zemanova
vláda rozhodla o zahájení privatizace majoritního státního podílu.
Meziresortní privatizační komise doporučila jako vítěze britskou
společnost Rotch Energy, vláda však rozhodla o prodeji Agrofertu.
Ten ovšem dohodnutou cenu nezaplatil a požádal o ukončení
privatizační smlouvy. V listopadu 2002 tak Špidlova vláda rozhodla
o vyhlášení nové soutěže. Konečnou nabídku pak podal pouze PKN Orlen - 14,7
miliardy korun za 63procentní podíl v Unipetrolu a uhrazení pohledávek České
konsolidační agentury vůči Unipetrolu.
Tuto nabídku vláda přijala v dubnu 2004 a prodej byl finalizován v
roce 2005. V současné době zpracovávají
rafinerie Unipetrolu ročně okolo 5,9 milionu tun ropy. Firma
Benzina provozuje přes tři sta čerpacích
stanic. Celkem holding zaměstnává 3600
lidí. Menšinový podíl ve firmě patří J&T. V roce 2014 tvořily
tržby částku 124,2 miliardy korun.
Autor: Michal Šenk, Zdroj: Hospodářské noviny