26. 8. 2013
Až světová finanční krize, která od roku 2009 naplno
odhalila dlouho zanedbávanou horu státních dluhů, přiměla vládu v
Aténách, aby začala reálně zvažovat využití naleziště ropy a
zemního plynu v pobřežních vodách. I podle opatrných odhadů by
výnosy více než pokryly splácení řeckých dluhů.
![Ropná plošina v Řecku](/media/58736/photo.jpg)
Nejnovější odhady se týkají zásob na jih od ostrova Kréty.
Studie tamější technické univerzity na základě výzkumů a propočtů
ze satelitních snímků dospěla k závěru, že jen pár kilometrů od
pobřeží se nacházejí zásoby 1,5 miliardy barelů ropy a 3,5 bilionu
kubických metrů zemního plynu. Takové množství by mohlo napomoci
energetické soběstačnosti EU, která velkou část ropy a především
zemního plynu dováží z východu. Jiná studie vypracovaná na zakázku
úřadu premiéra Antonia Samarase odhaduje, že případné výnosy z
těžby by během 25 let mohly dosáhnout 465 miliard eur, takže po
odečtení nákladů by Řecku zůstalo 214 miliard eur.
Velké naděje: analýza banky
Ve stejném duchu vyznívá letošní analýza Deutsche Bank. Ta
předpokládá, že pokud by v příštích pěti šesti letech těžba u Kréty
dostala zelenou, mohly by příjmy Řecka vylétnout vzhůru a že jen
příjmy za zemní plyn připadající v této oblasti na Řecko by v
příštích deseti letech stačily na uhrazení současných dluhů. Zisky
z těžby fosilních paliv by mohly pomoci nejen splácet řecký dluh,
ale i oživit ekonomiku. Na růstu vnitřního zadlužení se totiž vedle
rostoucích státních výdajů významnou měrou podílela i nerovnováha
bilance zahraničního obchodu. Výdaje na dovoz ropy a zemního plynu
v minulých letech představovaly pět procent HDP.
O zásobách fosilních paliv se spekulovalo již delší dobu, ale
vlády jak pravicového premiéra Konstantinose Karamanlise (2004 až
2009) i jeho levicového nástupce Giorgose Papandrea (2009 až 2011)
se jejich možným využitím nijak zvlášť nezabývaly. Změnu přinesla
až finanční krize eurozóny, která začala na přelomu let 2009/2010 v
Řecku, a objev velkých zásob ropy a zemního plynu pode dnem
pobřežních vod Izraele na konci roku 2010.
V cestě k efektivnímu využití zásob fosilních paliv ze dna
pobřežních vod stojí jedna významná překážka.
Velká překážka: Turecko
Řecko, které dosud těžilo ropu jen v jedné oblasti u ostrova
Thassos v Egejském moři, nevyhlásilo kolem svých břehů exkluzivní
ekonomickou zónu na základě 3. dohody OSN o mořském právu z roku
1994. Ta umožňuje zemím, aby na ochranu svých ekonomických zájmů
rozšířily pásmo svých výsostných vod až na 200 mořských mil od
břehů.
Podniknout tento krok by ale pro Atény znamenalo podstoupit značné
riziko vzhledem k sousednímu Turecku. Pokud by exkluzivní
ekonomickou zónu vyhlásily obě země, vzhledem k blízkosti břehů by
se musely dostat do sporu. Ankara již dala najevo, že pokud by
Řecko těžbu v Egejském moři zahájilo, bude to pokládat za válečný
akt, na který patřičně odpoví. Bývalý ministr průmyslu Evangelos
Kouloumbis prohlásil, že Řecko by mohlo jen těžbou ropy v Egejském
moři pokrýt "50 procent svých potřeb a že jedinou překážkou, která
tomu brání, je odpor Turecka". S jinými zeměmi v okolí se už Atény
pokoušejí dohodnout. Počátkem srpna podepsaly Řecko, Kypr a Izrael
po předchozím více než dvouletém jednání dohodu o vzájemném
porozumění v otázkách energie a vody. Podle řeckého ministra
energetiky Jannise Maniatise "sbližování názorů na těžbu fosilních
paliv, stavbu plynovodů a pokládku kabelu vysokého napětí, který by
propojoval Evropu a Asii, představuje důležitý faktor stability ve
východním Středomoří".
Podrobný průzkum a těžbu si Řecko nemůže dovolit bez pomoci
zahraničního investora a důležité by bylo i dělení případných
výnosů. Zájem již projevili američtí investoři a dá se čekat, že
vývoj sleduje významný dodavatel ropy a zemního plynu do Evropy -
Rusko. Do Atén se už v červnu 2011 vypravila tehdejší ministryně
zahraničí Hillary Clintonová v doprovodu svého zvláštního poradce
pro energetiku Richarda Morningstara. Ten se snažil přimět Řecko a
Turecko, aby ukončily dosavadní spory a dohodly se na společné
těžbě v Egejském moři. Co se týče dělení výnosů, řecký analytik
Aristotle Vassilakis tvrdí, že Washington přišel s myšlenkou, aby
jednu pětinu příjmů z těžby dostávalo Řecko, jednu pětinu Turecko a
tři pětiny by měly připadnout Američany podporované společnosti
Noble Energy.
1,5 miliardy barelů ropy a 3,5 bilionu kubických metrů
zemního plynu - tolik mají činit podle studie zásoby na
jih od ostrova Kréta.
160 procent HDP dosáhl letos dluh řeckého státu,
loni to bylo 136 procent. Nezaměstnanost je přes 27 procent.
Autor: Adam Černý, Zdroj: Hospodářské noviny