17. 6. 2014
Světovou cenou ropy, na které
závisí nejen cena benzinu, ale i oděvů či
potravin, hýbe organizace, která má maximálně jedenáct tisíc lidí,
neprovozuje velkou rafinerii a nevlastní
ropovody či tankery. Bojovníci
islamistického spolku ISIL (Islámský stát v Iráku a Levantě) totiž
dokázali zvednout ceny ropy Brent na
devítiměsíční maximum.
![Irácká rafinerie](/media/69647/iraqoilrefinery650416.jpg)
Kdyby pokračoval jejich postup na jih Iráku, kde bojují proti
místní vládě, došlo by k ochromení vývozu irácké ropy a na světovém trhu by jí byl nedostatek.
Proč ale zafungovala stejně i pouhá vzdálená možnost tohoto
postupu?
Trh je na hraně
Obchodníci s ropou se začali na
problémy Iráku dívat jako na součást širšího globálního rizika,
tvrdí Stuart Culverhouse, ekonom britské obchodní a poradenské
firmy Exotix, specializující se na rozvojové trhy.
Trh je již nyní na hraně - nabídka zhruba odpovídá poptávce - a i
pouhá možnost výpadku iráckých dodávek znamená, že obchodníci si
začínají započítávat do její ceny takzvanou rizikovou prémii, a to
zvyšuje její cenu.
Stále navíc trvají problémy s dodávkami ropy z Libye, kde pokračují spory mezi různými
ozbrojenými skupinami o kontrolu nad vývozem surovin. Podle tamního
ministerstva ropného průmyslu sice
fungují největší ropná pole, ale na
některých menších se kvůli obavě o bezpečnost či stávkám nepracuje
a také nefunguje doprava ropy tankery ze
země.
Na trhu chybí už několik let také část ropy z Íránu. Na Teherán byly uvaleny v roce
2012 mezinárodní sankce kvůli podezření z toho, že se snaží vyrobit
atomové zbraně a odmítá omezit svůj jaderný program.
Obchodníci se také obávají toho, že boje na východní Ukrajině, kde
Rusko podporuje místní separatisty, povedou k omezení dodávek plynu
či ropy do Evropy. Nebo, což je velmi
nepravděpodobné, že USA nebo Evropa uvalí na ruský vývoz surovin
sankce.
Přitom poptávka po ropě roste. V USA se
rozjíždí hlavní motoristická sezona a tamní ekonomika po zpomalení
v prvním čtvrtletí opět rychleji roste. Čína, jeden z velkých
spotřebitelů ropy, ohlásila další vládní
stimulaci své ekonomiky, a tudíž její růst by měl být i nadále
rychlý a měla by tak zvyšovat svoji spotřebu ropných produktů.
Nepřátelé slibují pomoc
Kdyby ISIL, jehož členové včera postupovali na severu Iráku,
táhl úspěšně na jih k hlavním ropným
polím, podle části expertů by cena ropy
Brent mohla vzrůst o 20 až 30 dolarů. Přitom už nyní se blíží 113
dolarům za barel.
Zatím něco takového zřejmě nehrozí. Bagdádská vláda se patrně
ubrání a může získat proti ISIL i podporu ze zahraničí. USA uvažují
o leteckých úderech a jejich ministr zahraničí John Kerry včera
prohlásil, že jsou ochotny spolupracovat i s Íránem, přestože byly
dosud nepřáteli. USA pokládají ISIL za teroristy a pro Teherán jde
zase o sunnitské extremisty, zaměřené proti šíitům, kteří vládnou v
Íránu.
I kdyby ale došlo k mezinárodnímu zásahu, cena ropy zřejmě rychle neklesne. Nejde totiž jen o
ISIL, ale i o sektářské násilí mezi iráckými sunnity a šíity.
"Hrozba občanské války v Iráku ospravedlňuje rizikovou prémii (k
ceně ropy)," upozornil své klienty
Carsten Fritsch, analytik Commerzbank z Frankfurtu.
IRÁCKÁ ROPA
Země je šestým největším čistým vývozcem ropy a ropných
produktů na světě a druhým největším producentem ropy v OPEC. V květnu těžil Irák 3,3 milionu
barelů ropy
denně a do roku 2019 se původně plánovalo zvýšení produkce o 1,2
milionu barelů denně. Jedna třetina
irácké ropy se těží na severu, který
brání před islamisty poměrně úspěšně Kurdové, dvě třetiny na jihu,
kam se islamisté snaží postoupit. Pokud by došlo k úplnému
zastavení vývozu ropy z Iráku, její cena
by mohla u barelu typu Brent stoupnout o 20-30 dolarů.Nestabilní
trh - jak politické a ekonomické události ovlivňují cenu
Autor: Marek Hudema, Zdroj: Hospodářské noviny