21. 12. 2023
![Vlak_RegioFox](/media/247121/regiofox.jpg)
České dráhy a Orlen Unipetrol
budou testovat bionaftu z odpadních tuků a rostlinných
olejů
České dráhy začnou v nových motorových
jednotkách řady 847 dodávaných společností PESA testovat motorovou
naftu se zvýšeným obsahem udržitelné biosložky na bázi
hydrogenačně upraveného rostlinného oleje (HVO). Partnerem
tohoto projektu pro oblast výzkumu a dodávky paliv je společnost
Orlen Unipetrol. Cílem společného výzkumného projektu, který je
rozvržen do let 2024 až 2025, je ověřit použitelnost této
bionafty v osobních motorových jednotkách a následné její nasazení
v běžném provozu. Na projektu se vedle zmíněných společností
podílí také ČVUT Centrum vozidel udržitelné mobility, Výzkumný
ústav železniční, společnost PESA a Orlen Unipetrol
výzkumně-vzdělávací centrum.
V rámci plnění strategie snižování emisí uhlíku a využívání
obnovitelných zdrojů v rámci legislativních opatření Evropské
unie a České republiky spustí od nového roku národní dopravce České
dráhy a společnost Orlen Unipetrol projekt zaměřený na společné
testování paliva s udržitelnou biosložkou v osobních
motorových jednotkách. Palivo s podílem hydrogenačně
upraveného rostlinného oleje, tzv. HVO, dodá společnost Orlen
Unipetrol, která připraví jednotlivé směsi ve svém výrobním areálu
v Pardubicích.
V plánu snížit emise skleníkových plynů až o
desítky procent
"Tato aktivita zapadá do dlouhodobé strategie Českých drah v
oblasti snižování emisí a využívání obnovitelných zdrojů a je v
souladu se směrnicí Evropské unie RED III, kterou se zvýšil cíl
úspory skleníkových plynů z 6 % až na 14,5 % v roce 2030 oproti
roku 2019. Je také v souladu s národním plánem čisté
mobility Ministerstva dopravy České republiky," říká Jiří Ješeta
člen představenstva a náměstek generálního ředitele ČD pro
osobní dopravu.
Projekt je rozložen do období 2024 až 2025 a skládá se ze tří
fází. Během první fáze budou identifikovány vhodné palivové směsi,
jejich atestace a legislativní rovina. V druhé fázi budou tyto
směsi testovány v motorových jednotkách Pesa řady 847 ve
Zkušebním centru VUZ Velim. Motory Rolls-Royce těchto jednotek jsou
homologovány na použití biopaliv, jako je např. směs motorové nafty
a HVO. Při závěrečné, třetí části projektu se testování palivových
směsí uskuteční v podmínkách reálného provozu na tratích
vybraných krajů, které již projevily předběžný zájem o provoz vlaků
s nízkou emisní stopou.
"Do roku 2030 chceme snížit naše emise uhlíku o 25 % a
nejpozději do roku 2050 chceme být emisně neutrální. Jednou
z klíčových oblastí pro naplnění těchto cílů je vývoj a
zavedení kapalných biopaliv a alternativních pohonů, kterým je
například též vodík do silniční a železniční dopravy," říká Tomáš
Herink, člen představenstva skupiny Orlen Unipetrol zodpovědný za
výrobu, výzkum a vývoj, a dodává: "Používáním tohoto obnovitelného
a tedy udržitelného paliva, které se vyrábí chemickým zpracováním
odpadních tuků a rostlinných olejů, dochází k výraznému
snížení emisí oxidu uhličitého."
Díky velkému počtu objednaných motorových jednotek RegioFox může
použité palivo HVO znamenat v budoucnosti skutečně významné
snížení emisí. České dráhy mají nyní objednáno u společnosti Pesa
celkem 106 moderních jednotek řady 847.
Představujeme palivo HVO
Hydrogenačně upravený rostlinný olej (HVO) patří mezi biosložky
přepracované rafinérskými procesy na hmotu odpovídající svým
složením ropné dieselové frakci. Palivo HVO splňuje normu ČSN EN
15940, přílohu II směrnice o kvalitě paliva 2009/30/ES nebo
americkou specifikací ASTM D975. HVO je kompatibilní
s minerální motorovou naftou, je proto možné jej přidávat ve
vyšší příměsi až do 30 % objemu dle ročního období. Pokud technické
parametry vozu umožňují používat syntetická paliva XTL, lze dokonce
jezdit na čisté HVO.
HVO vyrobený z různých zdrojů se kvalitativně liší. Rozdíl je
především ve způsobu čistění, spotřebě vodíku a především
emisní stopě. Pokud je HVO vyrobené z rostlinného oleje, který byl
pěstován právě za účelem výroby paliva, započítávají se do finální
emisní stopy paliva veškeré činnosti související s jeho vznikem.
Přesto lze oproti fosilnímu palivu dosáhnout úspory emisí
skleníkových plynů 60 - 65 % (ekvivalentní CO2). V
případě využití použitých rostlinných olejů či tuků, jakožto
odpadní hmoty, lze dosáhnout úspory emisí až 90 - 95 %
v porovnání s palivem ropného původu.
Zdroj: TZ