2. 4. 2014
Vláda nabízí investorům celkem 29 bloků. Těžit by mohli
už v roce 2019. Zájem o tendr má dvacet podniků, včetně Shellu, Chevronu či ruského
Rosněfti.
![Těžba ropy na moři](/media/50615/tezba-ropy_506x336.jpg)
Ekonomika Chorvatska je už pátým rokem v hospodářské recesi, a
místní vláda se tak snaží hledat nové způsoby, jak v budoucnu plnit
státní pokladnu, a navíc diverzifikovat své energetické zdroje. I
proto se chystá prozkoumat možné zásoby ropy a zemního plynu v Jaderském moři.
Poslední záznamy ukázaly, že své naděje do ložisek "černého zlata"
na Jadranu vkládat skutečně může. Ministerstvo hospodářství teď
proto vypsalo soutěž na prodej koncesí na dodatečný výzkum i možnou
těžbu v moři. Firmy by v moři přitom mohly začít těžit již v roce
2019.
Zájem o účast v tendru dosud projevila dvacítka podniků, uvádí
chorvatský deník Večernji list. Mezi nimi je například americká
společnost ExxonMobile, britsko-nizozemský koncern Shell nebo chorvatská společnost INA, kterou
kontroluje maďarský MOL.
Neobjevený potenciál
Norská firma Spectrum dokončila seizmický průzkum chorvatské
části Jaderského moře koncem ledna. Ministr hospodářství Ivan
Vrdoljak nijak nezastíral optimismus a uvedl, že v moři leží
nadějná ložiska. "Na základě dat, která jsme v těchto počátečních
fázích projektu získali, můžeme konstatovat, že zde existuje
významný potenciál pro nalezení neobjevených zásob ropy a zemního plynu podél chorvatské části
Jaderského moře," prohlásil Vrdoljak.
Dokumentaci s kompletními výsledky seizmologických výzkumných
prací si už koupila celá řada firem. Vedle výše zmíněných
společností třeba také americký Chevron nebo ruská Rosněfť.
Chorvatské ministerstvo hospodářství vedené Vrdoljakem nyní
nabídne investorům k průzkumu a k pozdější těžbě v Jaderském moři
29 bloků - z toho osm v severní části a zbytek ve střední a jižní
oblasti.
Tendr bude otevřen celkem šest měsíců. První smlouvy by pak Záhřeb
mohl podepsat s vybranými podniky začátkem roku 2015. Na jaře
příštího roku by pak firmy mohly začít s detailním průzkumem
jednotlivých oblastí. A pokud by byly úspěšné, tak v roce 2019
mohou zahájit i těžbu ropy či zemního
plynu.
Vládní experti odhadují, že při úspěšném scénáři by státní kasa
mohla ročně získat až 3,8 miliardy kun, v přepočtu 13,6 miliardy
korun. A nejen to - rozvoj Jadranu by byl i vítanou vzpruhou pro
místní výrobce a dodavatele.
"Odhadujeme, že na každý blok bude potřeba dvou ropných plošin a každá stojí zhruba 40 milionů
dolarů. To by byla velká příležitost pro náš průmysl a loděnice,"
uvedl Vrdoljak.
Chorvatské loděnice, například ty v Rijece nebo ve Splitu, přitom
zažívají dost krušné časy. Existenci jim ztěžují vysoké dluhy,
navíc v kombinaci s nízkou poptávkou po jejich lodích, což v
poslední době vyústilo v razantní, ale nutné propouštění.
Obavy ekologů
Vrdoljakův přehnaný optimismus ale někteří raději tlumí. Podle
Lilit Cotaové, šéfky divize průzkumu ropné společnosti INA, seizmický průzkum
zmíněné norské firmy Chorvatům poskytl jen lepší obrázek o možných
nalezištích.
To ale není garancí toho, že naleziště budou natolik bohatá a
dobře přístupná, aby se těžba tam vyplatila, domnívá se Cotaová.
Sama přitom další průzkum v oblasti podporuje.
"Ropný vrt je ale nejlepším geologem,"
uvedla v Záhřebu a podotkla, že pro případnou těžbu v jižní části
Jaderského moře by se musely použít vrtné plošiny, které umožňují
hlubinnou těžbu.
Velké obavy z těžby ropy na Jadranu mají
chorvatští ekologové. Obávají se, že by mohla mít neblahý dopad na
celé pobřeží. A to by mohlo následně odradit turisty, varují.
Cestovní ruch přitom hraje jednu z předních rolí v chorvatské
ekonomice - na tvorbě tamního hrubého domácího produktu se podílí
zhruba z pětiny.
Autor: Simone Radačičová, Zdroj: Hospodářské noviny