12. 3. 2013
Čína v druhé aukci licencí na průzkum a těžbu
břidlicového plynu rozdělila povolení 16 domácím firmám. Žádná z
nich s těžbou plynu vázaného v hlubokých horninách nemá zkušenosti.
Čína má možná největší zásoby tohoto zdroje na světě a doufá, že
napodobí boom břidlicového plynu v USA. Spojené státy se díky němu
staly během několika let v této surovině
soběstačnými.
![Břidlicový plyn](/media/35789/bridlicovy-plyn.jpg)
Dokáže se také Čína stát
soběstačnou z hlediska těžby břidlicového plynu jako
USA?
Čína uspořádala první aukci licenci pro rozvoj břidlicových
ložisek před dvěma roky a také v ní dominovaly domácí státní ropné
podniky CNOOC, PetroChina a Sinopec. Druhá aukce přitáhla více než
stovku firem z rozmanitých oborů, které s vidinou státních subvencí
a snadného přístupu k financím tentokrát ropné firmy vesměs
přeplatily. Peking loni slíbil, že bude poskytovat investorům do
průzkumu a těžby břidlicového plynu subvence.
Čína ale po dvou letech rozvoje ložisek stále žádnou výraznější
komerční těžbu břidlicového plynu nemá a poslední aukce k ní podle
analytiků zřejmě rovněž příliš nepřispěje. Vítězové aukce jsou
vesměs firmy spojené se státními elektrárenskými a plynárenskými
podniky, těžaři uhlí nebo nově vzniklé investiční společnosti. Ty
budou muset kupovat vrtné služby od specializovaných amerických
firem jako Schlumberger nebo Haliburton.
Velké čínské ropné společnosti dostaly před dvěma lety licence k
využití nejlepších ložisek, pokrok ale zůstává velmi pomalý. Do
loňského května vyhloubili držitelé licencí celkem 60 vrtů, hlavně
na jihozápadě země, PetroChina však ve své nejslibnější
oblasti od listopadu vyprodukovala jen něco přes 11 milionů
krychlových metrů plynu.
Břidlicová revoluce v USA přiměla Peking ke snaze o urychlení
rozvoje zdroje, který by mohl výrazně přispět k řešení čínských
energetických potřeb. Čína je největším spotřebitelem energie na
světě a spoléhá hlavně na domácí uhlí a dovoz ropy a
plynu.
Státní geologové odhadují vytěžitelné zásoby břidlicového plynu v
Číně na 25 bilionů metrů krychlových, zatímco americký Úřad pro
energetické informace je odhadl na 36,1 bilionu kubíků. V obou
případech je to více než zásoby v USA, které se odhadují na 24,4
bilionu kubíků.
Peking stanovil ambiciózní cíl dosáhnout u břidlicového plynu do
roku 2015 produkce 6,5 miliardy krychlových metrů, což by
představovalo kolem šesti procent celkové současné těžby plynu v
zemi. Do roku 2020 by se měla produkce z břidlic dostat na 60 až
100 miliard metrů krychlových.
V USA, kde se břidlicový plyn těží v rozsáhlém měřítku teprve od
druhé poloviny minulého desetiletí, se v roce 2011 vyprodukovalo už
240 miliard krychlových metrů tohoto zdroje. To představovalo téměř
30 procent celkové americké těžby plynu.
Analytici podle agentury Reuters poukazují na to, že břidlicová
depozita v Čině jsou hlouběji než v USA a jsou roztroušenější.
Náklady vrtů jsou také v Číně několikanásobně vyšší než v USA a
rozvoj brzdí i nedostatek vody v západních oblastech, kde jsou
ložiska největší.
Podle odhadů Norton Rose jsou v Číně náklady na ložisko mezi
5 až 12 miliony dolarů proti 2,7 až 3,7 milionu dolarů v USA. Také
odhadovaná spotřeba vody bude v Číně vyšší proti USA, dle odhadů 10
až 13 milionů galonů proti 8 až 10 ve Spojených státech.
Zdroj: Patria online