23. 5. 2014
Evropský parlament schválil nová pravidla pro rozvoj
infrastruktury pro alternativní paliva.
Směrnice vytváří po celé Evropské unii obecné standardy, jako je
například jednotný způsob nabíjení elektromobilů nebo hustota sítě
plnicích stanic stlačeného a zkapalněného zemního
plynu.
![CNG Powered](/media/78289/2011fordf2504x4venchurscngbifuelpoweredby_523x327.jpg)
K hlavním důvodům, proč se zatím čistá paliva v EU prosazují poměrně pomalu, patří
nedostatek dobíjecích a plnicích stanic, vyšší ceny vozů, které
jezdí na alternativní paliva, a tím pádem
nízká obliba na spotřebitelském trhu. Je to začarovaný kruh, uvedla
Evropská komise v tiskové zprávě.
Nová směrnice nařizuje členským státům, v jakém minimálním rozsahu
mají zřídit infrastrukturu pro alternativní paliva, zejména elektřinu, vodík a zemní plyn,
a to včetně vybavení a uživatelských informací. Například vznikly
jednotné standardy pro dobíjení elektromobilů, plnicí stanice
vodíku a zemního plynu, další rozvoj bezdrátového dobíjení nebo
systémy pro automatickou výměnu baterií. Spotřebitelé by měli do
budoucna dostávat spolehlivé informace o rozmístění dobíjecích a
plnicích stanic nebo srovnání cen různých druhů paliv - konvenčních i alternativních - podle
jednotné metodiky.
"Je to významná inovace a milník na cestě Evropy k čistým palivům. Nová pravidla jsou přímou odpovědí na
požadavky průmyslu, investorů, spotřebitelů i národních úřadů,
kteří volají po jasném plánu, jenž by nastavil další vývoj v
oblasti čistých paliv v Evropě," řekl
Siim Kallas, viceprezident Evropské komise zodpovědný za dopravu.
Zároveň tím podle něj končí nejistota ohledně dalších investic v
této oblasti. Nová pravidla by měla ještě letos formálně schválit
Rada EU. Směrnice, kterou připravila loni v lednu Evropská komise,
je součástí strategie na snížení spotřeby ropy a emisí vzniklých z dopravy.
Stlačený nebo zkapalněný?
Jedním z nejrozšířenějších alternativních paliv (vedle biopaliv a LPG) je v Evropě zemní
plyn. Vozidel na tento pohon jezdí po
celém kontinentu téměř dva miliony a počet čerpacích stanic se
blíží pěti tisícům. Rozšířenější verzí je stlačený zemní plyn
(CNG), který je vhodnější pro osobní dopravu a lehká užitková
vozidla, zatímco zkapalněný zemní plyn (LNG) využívají hlavně lodě
a kamiony. Zkapalněný plyn má asi třikrát menší objem než stlačený,
nádrž tak zabere mnohem méně místa, takže neubírá prostor pro
náklad. Právě kvůli nároku nádrže na prostor mají vozidla na CNG
oproti LNG většinou menší dojezd.
Nákladních aut na zkapalněný zemní plyn ale jezdí po celém světě
pouze několik tisíc, a to převážně v USA. LNG se totiž musí
skladovat při teplotách kolem -162 °C. Zejména proto je jeho
využívání v silniční dopravě technologicky poměrně náročné. Plyn se
musí přepravovat i skladovat v kryogenních nádržích a plnicí
stanice se zásobují pomocí speciálních cisteren.
Na větší vzdálenosti tam, kde to neumožňují plynovody, se zemní
plyn obvykle převáží ve speciálních lodích ve zkapalněné formě.
Využívání LNG v námořní dopravě je tudíž jednodušší a očekává se
jeho další rozvoj. A to zejména v souvislosti se vznikem tzv. zóny
SECA v některých oblastech severní Evropy (a Ameriky), kde budou
platit přísné limity pro emise lodních paliv, která nyní obsahují vysoký podíl
síry.
Rozestupy stanic
Nová směrnice EU, kromě dalších opatření na podporu využívání
alternativních paliv, nařizuje, v jakém
rozestupu mají být rozmístěny plnicí stanice zemního plynu. U CNG
je to 150 km, u LNG na hlavních evropských tazích 400 km.
Hustota sítě plnicích stanic by u CNG v městských oblastech měla
splňovat nastavená kritéria do roku 2020, v případě CNG a LNG na
hlavních koridorech transevropské dopravní sítě TEN-T do roku 2025.
Ve stejnou dobu by měla být dobudována síť LNG stanic pro lodě v
námořních přístavech TEN-T a do roku 2030 v hlavních vnitrozemských
přístavech EU.
"Země EU, tedy i Česko, musí do dvou let připravit příslušné
plány, a to včetně stanovení konkrétních cílů ohledně počtu
plnicích stanic a znění hlavních vnitrostátních právních předpisů,
které přijmou. Každé tři roky pak musí členské státy EU předložit
Evropské komisi zprávu o provádění vnitrostátního rámce politiky,
jako například přímé pobídky k nákupu dopravních prostředků
využívajících alternativní paliva,
předpisy ohledně parkování, daňové pobídky, vyhrazené dopravní
pruhy atd.," uvedl v tiskové zprávě Český plynárenský svaz
(ČPS).
Bez problému
Jedním z hlavních cílů opatření je umožnit volný pohyb vozů na
zemní plyn po celé unii. Síť je zatím poměrně nerovnoměrná, přičemž
více stanic je v západní části Evropy. Jen v Itálii a Německu jsou
jich dohromady necelé dva tisíce, což jsou téměř dvě třetiny počtu
stanic v EU. V celé Evropě je pak kolem 4600 plnicích stanic a asi
1,85 mil. aut na CNG.
"CNG je v ČR už nejméně devět let, často mu ale byla vytýkána
nedostatečná infrastruktura plnicích stanic. To se v poslední době
výrazně mění, brzy investují například jen dvě plynárenské
společnosti zhruba půl miliardy korun do vybudování sítě CNG stanic
v ČR. Do pěti let u nás bude počet stanic nejméně trojnásobný,"
řekl Jiří Šimek, místopředseda Rady ČPS. Nyní jich je 52 veřejných
a vedle toho 116 soukromých, které vlastní především firmy pro
vlastní vozový park.
"Optimální počet CNG stanic v ČR je 150 až 200. Určitě důležitou
roli v rozvoji další infrastruktury zde bude mít opět privátní
sektor, ale díky této směrnici bude mít zcela jistě k dispozici i
systém pobídek a podpor prostřednictvím evropských finančních
nástrojů a programů," dodává Jan Ruml, výkonný ředitel ČPS.
"Distribuční síť pro zemní plyn je podle směrnice možno doplnit o
místní čerpací stanice za použití místně vyráběného bioplynu.
Technický výbor EU nyní pracuje na souboru specifikací pro zavedení
bioplynu do rozvodné sítě zemního plynu," říká.
"Česká republika by neměla mít se splněním sítě stanic na CNG
problémy," myslí si Jiří Šimek. Potíže se splněním nebudou mít ani
státy jako Německo (915 CNG stanic), Itálie (960), Rakousko a
Nizozemsko (oba 180), nebo Švédsko (195).
Naopak v případě LNG budou mít problémy prakticky všechny země. V
Evropě je těchto stanic pouze necelá stovka - nejvíc ve Španělsku,
Velké Británii, Švédsku, Nizozemsku a Itálii. Tyto země by měly
kritéria splňovat již teď, záleží na rozmístění stanic. Jinak po EU
infrastruktura LNG pro silniční dopravu prakticky neexistuje.
Veřejné plnící stanice LNG ve světě
Země |
Počet stanic |
USA |
52 |
Španělsko |
24 |
Velká Británie |
22 |
Čína |
14 |
Švédsko |
12 |
Austrálie |
10 |
Nizozemsko |
8 |
Itálie |
7 |
Kanada |
3 |
Norsko |
3 |
Estonsko |
2 |
Polsko |
2 |
Rusko |
2 |
Thajsko |
2 |
Švýcarsko |
1 |
Celkem |
164 |
Zdroj: NGVA Europe
Veřejné plnící stanice CNG ve světě
Rok |
Počet stanic |
2011 |
18,113 |
2012 |
21,393 |
2013 |
25,288 |
Zdroj: ČPS
Veřejné stanice CNG v Evropě
Rok |
Počet stanic |
2011 |
2728 |
2012 |
4180 |
2013 |
4570 |
Zdroj: ČPS
Veřejné stanice v ČR
Rok |
Počet stanic |
2011 |
34 |
2012 |
45 |
2013 |
50 |
Zdroj: ČPS
Autor: Radek Novotný, Zdroj: Hospodářské noviny