31. 1. 2014
Až začneme udělovat licence na těžbu ropy a plynu,
dostane Evropa před zbytkem světa přednost, oznámil Írán. Jako
první pozval k předběžným jednáním evropské společnosti. Mezi nimi
také koncern Royal Dutch Shell.
![írán a ropa](/media/65711/irannaselnovaloziskaropy.jpg)
Právě Shell ale může sloužit jako varovný příklad toho, že
obchodování s Íránem nemusí být vždy jednoduché. Obzvláště v době,
kdy ho ohrožuje politická nejistota. Stále totiž platí sankce,
které Západ na Írán uvalil kvůli jadernému programu, a Shell má
kvůli nim dodnes u íránské vlády obrovské dluhy.
Jak firma loni přiznala americkým úřadům, za íránskou ropu dluží
2,3 miliardy dolarů. Kupovala ji ještě v době těsně před tím, než
Evropská unie v červnu 2012 zavedla na veškeré transakce s íránskou
ropou embargo. Společnost také uvedla, že ve stejném roce utrpěla
při obchodování s íránskou ropou čistou ztrátu šest milionů
dolarů.
Že dluhy dodnes nesplatila, není způsobeno její neochotou plnit
závazky, ale právě mezinárodními sankcemi. Ty zakazují veškeré
bankovní transfery do Íránu spojené s ropným průmyslem.
Shellu nevyšla ani loňská snaha splatit dluh ve formě dodávek
léků, obilí či jiného zboží humanitárního charakteru. Zakázala jí
to britská vláda. Firma tak dál zvažuje, jaké cesty zvolit. Nechce
totiž ohrozit své šance při jednání o nových zakázkách v
Íránu.
"Politika přichází a odchází, ale je v zájmu Shellu a jeho
akcionářů, aby ty dluhy zaplatil a udržel dobré vztahy s předním
světovým producentem ropy, jakým Írán je," řekl loni agentuře
Reuters zdroj, který si nepřál být jmenován.
Írán má největší zásoby plynu na světě, kolem 18 procent celkového
množství, a čtvrté největší prokázané zásoby ropy. Potřebuje ale
západní technologie a investice, aby je byl schopen vytěžit.
Nové šance nabízejí investorům politická jednání Íránu s USA a
Evropou. Ta minulý rok vyústila v předběžnou dohodu a postupné
uvolňování sankcí. První přímé kontakty íránských politiků a
zástupců ropných firem se odehrály na nedávném Světovém ekonomickém
fóru v Davosu. Írán chce ještě na jaře zveřejnit konkrétní
podmínky, které by evropským koncernům nabídl.
Podmínkou ale zůstává, že se podaří vyjednat úplné zrušení sankcí.
Do té doby firmy zůstanou opatrné, aby se vyhnuly podobným
problémům, které v minulosti postihly koncern Shell. Podle íránské
zpravodajské agentury Mehr dluží zemi za ropu i britský ropný
koncern BP. Ten ale výši svých závazků, pocházejících ještě z doby
před revolucí v Íránu v roce 1979, nezveřejnil.
Írán vyhostil ze země západní ropné firmy po islámské revoluci.
Těžit na íránských ropných polích se pak vrátily jen firma Shell v
roce 1999 a francouzský Total v roce 1997. Nevýhodné kontrakty a
rostoucí mezinárodní politický tlak na Írán je ale nakonec přiměly
k odchodu.
Autor: Lucie Beranová, Zdroj: Hospodářské noviny