31. 3. 2015
V parlamentu se rozhořel spor, jehož předmětem je novela
zákona o státní podpoře biopaliv. Ta má za úkol v podstatě
prodloužit stávající situaci, která běží od roku 2009, až do roku
2020. Opozice v podobě Miroslava Kalouska z TOP 09 však vykřikuje,
že podpora biopaliv je tunelem na státní rozpočet ve výši 5 miliard
korun, které z velké části dostane současný ministr financí Andrej
Babiš...
![Řepkove pole](/media/28885/repkove-pole-1.jpg)
Je známo, že Miroslav Kalousek ve své době pro tento zákon také
hlasoval, ostatně v roce 2009, kdy vstoupil v platnost,
zastával pozici ministra financí. Je také známo, že současný
ministr financí Andrej Babiš je vlastníkem skupiny Agrofert, pod
kterou spadá i firma Preol, která je největším výrobcem biopaliv
v České republice. Babiše v této souvislosti kritizují i
komunisté, kteří rovněž nechtějí novelu ve sněmovně podpořit, a
kritizují jej i ekologové, kteří považují výrobu paliv první
generace založenou především na pěstování řepky olejné za přežitou,
a tvrdí, že ruce pryč od této výroby dává celá Evropská Unie. A
tudíž si žádné dotace nezaslouží.
Jinak to ovšem vidí Unie nezávislých petrolejářů respektive její
předseda Ivan Indráček. Podle něj není spor o biopaliva ani o
dotacích, ani o umělém vytváření trhu a ani o zisku pro konkrétní
firmy. Pokud totiž nebude podpora zachována, zdraží se všem
spotřebitelům pohonné hmoty a služby obsahující vysoký podíl
dopravních nákladů. Pro firmy vyrábějící biopaliva přitom neznamená
zrušení případné podpory žádnou změnu. Objem biopaliv, který musí
být na trh umístěn v souladu s evropskou direktivou, dále
poroste a to bez ohledu na to, jestli bude nebo nebude zavedeno
jejich daňové zvýhodnění.
V tiskové zprávě SČS se dále píše: "Česká republika je
povinna, stejně jako každý jiný stát Evropské unie, nahradit do
roku 2020 celkem 10 % pohonných hmot biopalivy. Tato povinnost se
nijak nezměnila. K tomuto cíli lze dospět pravděpodobně jedině
kombinací celoplošného přimíchávání (do 7% biosložky v pohonné
hmotě) a prodejem vysokoobsahových biopaliv. Na českém trhu jde o
tato zavedená paliva - směsnou naftu B30 (s podílem 30%
methylesteru), čistou bionaftu B100 (100% methylester) a lihobenzín
E85 (s podílem až 85% biolihu).
Otevřeným sporem je nyní to, zda-li bude Česká republika formou
snížené spotřební daně podporovat i výše uvedená paliva
s vyšším obsahem biosložky (tak jak to dělala dosud) nebo
nebude. Pokud bude daňové zvýhodnění tohoto typu paliv zrušeno,
zmizí pro cenovou nevýhodnost k 1. 7. 2015 paliva B30, B100 a
E85 z trhu. Stát se během následujících dvou let dostane do
zásadních problémů - nebude existovat cesta, jak plnit požadovaný
podíl biopaliv na trhu, biopalivo, které bude dražší, než běžná
motorová nafta nebo benzín si přeci nikdo dobrovolně kupovat
nebude. Firmy navíc budou muset přimíchávat biosložku do základních
paliv v maximální míře, jakou povolují technické normy, což
sice mírně, ale přesto zdraží běžně prodávané pohonné hmoty.
K dalšímu zdražení samozřejmě dojde u provozovatelů hromadné
dopravy nebo autodopravců, protože mnozí z nich
z konkurenčních důvodů (tedy proto, aby objednatelům mohli
účtovat nižší ceny), využívají paliv s vysokým obsahem
biosložky.
Vládní návrh (lhostejno z čí dílny, protože ve věci se
prolínají kompetence ministerstev financí, zemědělství a životního
prostředí) předpokládá, že na rozdíl od stávajícího modelu, kdy
nebyla biosložka v palivech s vysokým podílem biopříměsi
vůbec zatížena spotřební daní, bude nově spotřební daň stanovena,
ačkoli v poměrně nízké hodnotě (1 až 2 koruny na litr). Oproti
stávajícímu stavu se ale předpokládá mírně zvýšená úleva na dani u
paliva E85. Daňová úleva u paliv s vysokým obsahem biopříměsi
byla v minulosti zavedena (připomínáme, že zvýhodněná bionafta
je na českém trhu s malými přestávkami již od poloviny 90.
let) a je nadále navrhována proto, že bez ní by byla tato paliva
neprodejná. Za prvé proto, že samo biopalivo je výrobně dražší, než
běžné palivo ropného původu. A za druhé proto, že uživatelé se
"kytičkových paliv" obávají a bez cenové výhody je nejsou ochotni
kupovat a používat.
Pokud bude vládnímu návrhu vyhověno, neznamená to, že by u někoho
v kapse skončila nějaká státní dotace. Uváděné miliardy nejsou
penězi, které by stát někomu vyplatil, jde o peníze, které stát
nevybere na spotřební dani (protože vybraná paliva zatěžuje
sníženou spotřební daní). Na trhu tak budou moci zůstat nadále
paliva B30, B100 a E85. Jejich prostřednictvím bude stát schopen
plnit požadavky Evropské unie, aniž by zvyšoval přímé náklady
běžných spotřebitelů."