8. 9. 2014
Trendy současných čerpacích stanic, vývoj motorismu a
v širších souvislostech i stav naší společnosti přináší nové
aspekty, které komplikují situaci provozovatelů. Jejich důsledkem
jsou kolizní stavy s následnými finančními
ztrátami.
![PR ČAPPO 1](/media/86292/pr-cappo-foto-5.jpg)
Likvidace uniklých pohonných hmot
z kamionu na čerpací stanici v těsném sousedství vodního
zdroje
Úniky nebezpečných kapalin
Praxe posledních let v prostředí čerpacích stanic, pokud se
jedná o nežádoucí úniky přečerpávaných a skladovaných pohonných
látek, nasvědčuje přesouvání drobných úniků vzniklých při
manipulaci s PHL (příjmu či výdeji), tedy z pozice
technologicky zabezpečené čerpací stanice, do pozice těžko
ovlivnitelných případů, kdy iniciací bývá trestná činnost,
spočívající v odcizování PHL ze zaparkovaných vozidel, zejména
pak nákladních.V případě úniků vzniklých při běžných
činnostech na ČS lze říci, že tak jak se zdokonaluje strojně
technologické provedení a zabezpečení, disciplína obsluhujícího
personálu a modernizace vozového parku, tak i trvale klesá výskyt
nežádoucích úniků včetně dopadů na životní prostředí a způsobených
škod, včetně finančního vyjádření, představující jednotky až
desítky tisíc Kč.
Při vybavení ČS havarijní soupravou je v těchto případech zákrok
v převážné většině nenáročný a zvládnutelný z pozice
obsluh ČS.
Ve druhém případě je patrný zcela opačný trend, kdy se množí
případy trestné činnosti při krádežích pohonných hmot z nádrží
parkujících vozidel, zejména pak těžké kamionové dopravy při
vykonávání povinných přestávek na velkých dálničních odpočívkách.
Vše se děje ve většině případů pod rouškou tmy, kdy je značně
omezena vizuální kontrola a rovněž i rozlišovací schopnosti
kamerových systémů. Nebezpečnost takových případů se pak projevuje
zejména tím, že pachatel vyrušený při takové činnosti nechá
otevřenou výpusť (převážně však navrtanou nádrž bez jakékoli
možnosti uzavření) volně vytékat. V lepších případech se bude
jednat o únik na komunikaci, ze kterých jsou kapalné látky svedeny
do odlučovačů ropných látek či jiných záchytných zařízení. Známy
jsou však i případy stání vozidla mimo zabezpečené plochy, kdy
takový únik bezprostředně zasahuje okolní zeminy a podzemní vody,
včetně zdrojů pitné vody.
K těmto případům lze přiřadit i cílenou trestnou činnost,
spočívají v tzv. "odlehčení si s nebezpečným odpadem".
Z evidovaných případů lze uvést například vylití nebezpečných
látek do silničních vpustí na odpočívkách, výjimkou není ani
vypuštění 3000 litrů upotřebeného motorového oleje do dešťové
usazovací nádrže. Škody u těchto případů lze již počítat
v desítkách až stovkách tisíc Kč.
V těchto případech lze havarijní soupravou z vybavení ČS
provést pouze "první pomoc", zvládnutí celého rozsahu ve většině
případů představuje zásah příslušné složky záchranného systému.
Dobrou zkušeností je doporučení mít pro takové případy uzavřenou
havarijní pohotovost se společností k tomu oprávněnou a
schopnou provádět i sanační zákroky bezprostředně po
nahlášení.
Samostatnou kapitolou jsou pak případy trestné činnosti na
liniových vedeních (produktovodech), kdy škody většinou počítáme
v milionech Kč.
![PR ČAPPO 2](/media/86297/pr-cappo-foto-4_339x452.jpg)
Likvidace vyjetého oleje
z dešťové usazovací nádrže na ČS
Kolize v myčkách
Kolizních situací v prostorách mycích zařízení evidují
jejich provozovatelé za období provozu takového zařízení jistě
dost. Provoz takového zařízení v podmínkách agresivního a
mokrého prostředí vyžaduje logicky specifický přístup
provozovatele.
Příčiny takových událostí jsou různé a nejrůznější. Z těch
hlavních lze vyjmenovat
- technické příčiny a selhání zařízení,
- nedostatečné zkušenosti a chování řidiče vozidla v mycím
prostoru,
- případy s cílem uplatnění náhrady škody za vady na vozidle
nezpůsobené mycím zařízením.
Případům kolizních situací způsobených mycím zařízením se nelze
ve 100 % vyvarovat, lze jim však účinně předcházet, a to
zejména
- dostatečným (neformálním) proškolením obsluhy zařízení při
instalaci zařízení, případně následně při změně obsluhy,
- důsledným dodržováním návodu k obsluze a údržbě dodaným
výrobcem zařízení,
- s ohledem na podmínky prostředí dodržováním stanoveného
mazacího plánu,
- používáním originálních náhradních dílů a stanovených
prostředků včetně náplní,
- prováděním pravidelného odborného servisu v doporučených
cyklech (doba nebo počet mycích cyklů),
- udržováním zařízení v čistotě (jde zejména o snímací
čidla, fotobuňky a prvky bezpečnostního charakteru),
- průběžnou kontrolou nad mycím prostorem (v případě, kdy není
zařízení s trvalou obsluhou, je osvědčeným způsobem instalace
kamerového systému pro pohotový zásah obsluhy),
- instalací stanovených podmínek pro chování zákazníků včetně
značek omezujících maximální povolenou šířku a výšku vozidel před
vjezdem do mycího prostoru,
- udržováním funkčního ovládacího panelu pro zákazníky,
- upozorňováním zákazníků při výběru programu a placení na
doplňky vozidel (střešní nosiče, antény, spoilery apod.)
vymykajícím se standardu vozidla,
- pomocí (na vyžádání zákazníka) při zprocesování přípravy mycího
cyklu,
- uzavřením pojistné smlouvy na provoz mycího zařízení a škody
jím způsobené.
Při dodržování uvedených pravidel a podmínek provozu mycího
zařízení nelze vyloučit poškození vozidel charakteru utržených
zpětných zrcátek, poškozených stěračů, případně i laku. U všech
těchto případů lze jenom doporučit následné provedení důkladné
prohlídky poškození. V mnoha případech lze prokázat, že
k poškození nedošlo v mycím zařízení, ale zákazník přijel
s cílem uplatnit škodu touto formou. U všech těchto případů je
potřeba uplatnit individuální přístup k vyřešení
události.
Jako příklad lze uvést reklamaci utrženého zpětného zrcátka, kdy
lom materiálu byl přestříkán barvou vozidla, pravděpodobně již
v servisu při opravě dovezeného vozu ze zahraničí. Překvapena
byla i manželka majitele vozu.
V případě méně využívaných mycích bezkontaktních zařízení,
kdy mycí proces je založen na vysoce aktivní chemii a vysokém
tlaku, je potřebné preventivně vyloučit ta vozidla, kde zjevný
technický stav (porušený lak, koroze karoserie apod.) neodpovídá
podmínkám absolvování bezkolizního mytí.
![PR ČAPPO 3](/media/86302/pr-cappo-foto-2.jpg)
Nabouraný stojan po kolizi na
čerpací stanici
Doprava parkování
Čerpací stanice je z pohledu silniční dopravy veřejně
přístupným účelovým prostorem, kde platí v plném rozsahu
pravidla silničního provozu. Základem celkového pojetí provozu je
dopravní řešení celého areálu, stanovené již ve stádiu stavebního
povolení.
Čerpací stanice mohou být situovány v obci (platí max.
povolená rychlost 50 km/hod.) nebo mimo obec (platí 90 km/hod.,
v případě dálničních odpočívek pak 130 km/hod.). Není moc
čerpacích stanic, kde je dopravním značením omezena rychlost
nájezdu do prostoru odbavení, je pak na citu řidiče, jak se
v takovém případě zachová.
Kolizní situace v převážné většině pak končí nabouráním
sloupů přestřešení, výdejních stojanů, výjimkou nejsou ani vozidla
končící ve výkladcích shopů čerpacích stanic. Zimní období a náhlé
teplotní změny pak těmto situacím jen nahrávají.
Při současném trendu zavádění gastro provozů jako součástí běžného
vybavení větších čerpacích stanic v důsledku roste i potřeba
odstavení vozidel na parkovacích stáních, kterých se v mnoha
případech nedostává. Důsledkem je pak parkování na místech, kde
není odstavení vozidel povoleno, a tím vytváření podmínek pro možné
kolize.
Samostatnou kapitolou pak je odstavování vozidel kamionové
přepravy při dodržování povinných bezpečnostních přestávek. Zejména
pak v nočních hodinách u dálničních odpočívek vznikají mnohdy
neřešitelné situace z pohledu provozovatelů čerpacích stanic.
Ne ojedinělým případem je situace zablokovaného příjezdu do
prostoru výdeje pro osobní vozidla. Protože průjezd pod
přestřešením je omezen průjezdní výškou, jediným možným únikem
v takovém případě pak je couvání nebo otáčení nákladním
souprav a o malér je postaráno. Výjimkou v těchto případech
není slovní a fyzické napadání obsluhy čerpací stanice a také
bezradnost přivolané Policie ČR.
Čelit v těchto případech rizikům s tím spojeným není
jednoduché. Možné je uvést několik doporučení, která mohou rizika
eliminovat:
- ve stádiu projektování navrhovat omezení rychlosti při nájezdu
do prostoru čerpací stanice jako součást dopravního řešení
stavby,
- účinně zabezpečovat údržbu účelových komunikací v areálu
čerpací stanice, zejména pak v zimním období,
- navrhovat dostatečný počet parkovacích míst a jejich
označení,
- kontrolovat stav svislého dopravního značení daného projektem
včetně obnovy vodorovného značení (to často zaniká postupem
času).
Závěr
Některé rizikové skutečnosti spojené s provozem čerpacích
stanic (mimo rizika vyplývající ze samotného provozu čerpací
stanice) se tak trochu okrajově odvíjejí od doprovodného projevu
chování návštěvníků. Právě tyto projevy nijak nepřispívají
k rozvoji služeb ani k ekonomickému růstu čerpacích
stanic. Do budoucna je nutno s nimi počítat, provádět vhodná
preventivní opatření a popřípadě jejich dopady účinně
eliminovat.
Autor: Jiří Počický, PR ČAPPO