23. 2. 2015
Cenový propad, který nastal na světovém ropném trhu, se nepříznivě projevil také na
hospodaření rakouského ropného a
plynárenského koncernu OMV. Jak včera
oznámila jeho vídeňská centrála, tržby v minulém roce ve srovnání s
tím předchozím klesly o 15 procent na 35,9 miliardy eur, a čistý
zisk dokonce o dvě třetiny na 613 milionů eur.
![OMV centrála Vídeň](/media/41357/inteliimage.ashx.jpg)
613 mil. eur činí loňský čistý zisk rakouského ropného koncernu OMV.
Na výplatu dividend z této sumy půjde 30 procent.
Představenstvo přesto navrhuje vyplatit za rok 2014 dividendu
1,25 eura na akcii, tedy stejně jako za předchozí období. Akcionáři
si mají rozdělit zhruba 30 procent čistého zisku. Politiku
neměnných dividend bez ohledu na horší hospodářské výsledky
prosazují i další evropské ropné
koncerny, například britský BP nebo
francouzský Total.
Výkonný šéf OMV Gerhard Roiss hodnotí
"divoký rok 2014" kladně. "Dosáhli jsme solidního provozního
výsledku bez ohledu na zhruba poloviční pokles ceny ropy během loňského druhého pololetí a
bezpečnostní problémy v Libyi a Jemenu," cituje agentura APA
Roisse.
Rakušané za mírových dob v Libyi těžili až desetinu své ropy. Nyní jim tento citelný výpadek pomáhá
vyrovnat hlavně produkce z norských ropných polí, na nichž mají majetkové
podíly.
Rakušané v roce 2013 za 1,9 milionu eur získali
čtyřiadvacetiprocentní podíl na ropném
poli Gudrun v norském sektoru Severního moře. Těžit tam začali
loňského dubna.
Zeměpisný záběr koncernu je široký. Za hranicemi Evropy podniká
ještě například v Kazachstánu, Pákistánu nebo na Novém
Zélandu.
Společnost, ve které rakouskému státu patří 31,5 procenta, loni
proti předchozímu roku zvedla těžbu paliva o osm procent na průměrných 309 tisíc
barelů denně (v přepočtu na ropu). Příští rok plánuje těžit kolem 400 tisíc
barelů (bez Libye a Jemenu). Její obchodní plán je postaven na ceně
v rozmezí 50-60 dolarů za barel.
Také koncern OMV musel kvůli cenovým
ztrátám na ropném trhu omezit svůj
investiční plán na období 2015-2017 ze 3,9 miliardy na dvě a půl až
tři miliardy eur, z toho asi 80 procent je určeno na rozšíření
těžebních kapacit. Vedení během následujících měsíců nevylučuje
další úsporné škrty. Jejich rozsah bude záviset na tom, kam půjde
cena ropy a na ni navazující cena zemního
plynu.
Koncern kvituje, že se mu podařilo sjednat výhodnější podmínky v
dlouhodobém kontraktu, který má až do roku 2027 uzavřen s
Gazpromem. OMV nakupuje ruský zemní plyn
od roku 1968. Jeho těsné obchodní vazby s tímto partnerem nyní
představují citlivé téma, podotýká agentura Reuters.
Spolkový kancléř Werner Fymann nedávno prohlásil, že neutrální
Rakousko je proti dalšímu zostření sankcí vůči Rusku. Prezident
Vladimir Putin jednal ve Vídni loni v červnu, kde se mimo jiné
dohodl na prodloužení plynovodní trasy South Stream až do Rakouska.
Ale zanedlouho poté tento projekt z politických důvodů
"pohřbil"
Autor: Václav Lavička, Zdroj: Hospodářské noviny