29. 7. 2015
Energetický a průmyslový holding, za kterým
stojí podnikatel Daniel řetínský a česko-slovenská investiční
skupina J&T, podal společně se skupinou PPF nabídku
na koupi Unipetrolu - tuzemského lídra ve zpracování
ropy a petrochemii.
![Rafinerie Litvínov](/media/67781/vol4513.jpg)
Holdingu, pod nějž mimo jiné spadají raifnerie
v Litvínově a Kralupech a síť čerpacích stanic
Benzina, si zájemci cení zhruba na 30 miliard korun. Stávající
majoritní akcionář Unipetrolu, jímž je s 63 procentním podílem
polský státní koncern PKN Orlen, by tak mohl po deseti letech
od privatizace holdingu z Česka odejít s 19
miliardami korun v kapse. Informaci HN potvrdilo několik
na sobě nezávislých zdrojů. Obě strany odmítly jednání
komentovat. Předseda představenstva Unipetrolu Marek Świtajewski
tvrdí, že o nabídce nic neví. Křetínský ale má o Unipetrol
zájem delší dobu. Již koncem letošního února přišly HN s informací,
že Energetický a průmyslový holding (EPH) kolem tuzemských rainerií
krouží. Podle informovaných zdrojů však tehdy nabízená cena Poláky
neuspokojovala. Nynější štědřejší ocenění je tak druhým pokusem EPH
o vstup do byznysu se zpracováním ropy. Také skupina J&T a
její investoři, kteří přes kyperskou schránku Paulinino Limited v
Unipetrolu drží téměř pětinu akcií (druhý největší akcionář), by
rádi v petrochemickém holdingu úřadovali s větší intenzitou.
J&T skupovala akcie Unipetrolu již od druhé poloviny minulé
dekády, kdy se rafinérskému průmyslu v regionu skvěle dařilo. Od
roku 2008 však holding nevyplatil dividendy, a proto se J&T
rozhodla ve firmě důrazněji prosazovat svůj vliv.
"Rádi bychom svůj podíl sjednotili s
tím, že by za akcionáře vystupovala J&T. Primárně nám ale jde o
vyplacení dividend," uvedl začátkem loňského roku pro HN akcionář
J&T Finance Group Dušan Palcr. Žádnou výraznou aktivitu ale
skupina na poslední valné hromadě Unipetrolu nevyvinula, což může
souviset s probíhajícími námluvami o prodeji holdingu.
Nabídka přichází v době, kdy se
Unipetrol může pochlubit skvělými výsledky. Ve druhém čtvrtletí
letošního roku vydělal rekordních 3,3 miliardy korun. Přitom v
předchozích letech se převážně topil ve ztrátách a odepisoval
majetek. Nynější dobré výsledky mají pozitivní dopad i na hodnotu
Unipetrolu na pražské burze. Od začátku roku vzrostla cena jeho
akcií téměř o 40 procent na 181 korun. Tržní hodnota společnosti se
dnes blíží 33 miliardám korun. Rafinérská
marže se už druhé čtvrtletí drží nad pěti dolary. Před rokem to
nebyl ani dolar. Ještě lépe se situace vyvíjí v petrochemii. Tam
marže meziročně vyrostla o 39 procent na dlouho nevídaných 871 eur
za tunu produkce. Skupina se letos zároveň oddlužila vůči své
mateřské společnosti. Významně narostla i hodnota PKN Orlen - za
poslední rok cena akcie na varšavské burze vzrostla téměř o 100
procent na 77 polských zlotých (cca 500 korun).
"Ačkoliv sama společnost přiznává, že
stávající úroveň marží není dlouhodobě udržitelná, poslední pokles
ceny ropy může období nadstandardních marží protahovat do druhé
poloviny letošního roku," uvedl k výhledu na další kvartály
analytik Patria Finance Tomáš Tomčány.
Podle informací HN si PKN Orlen vzal do konce prázdnin čas na
rozmyšlenou, zda svůj podíl v petrochemickém holdingu prodá. Polská
skupina už vybírá investiční banku, která by obchod
zprostředkovala. Jelikož Polsko čekají v říjnu parlamentní volby,
není příliš pravděpodobné, že státem kontrolovaný podnik
strategického významu bude dělat tak důležitá rozhodnutí, jako je
prodej Unipetrolu, před nimi. Obchod může ovlivnit i stále rostoucí
hodnota společnosti na burze.
Ať už stávající, či nový vlastník Unipetrolu v příštích letech
bude muset investovat do modernizace zastaralých rafinerií a
petrochemických provozů miliardy. Mluví o tom i dva roky stará
strategie, podle které holding plánuje do roku 2019 vydat 19
miliard korun. Zatím se však společnost soustředila na odkup podílů
zahraničních akcionářů v raineriích, významné investice do
technologií téměř neprobíhaly.
O to, co se děje na rafinérském trhu, se zajímá také ministr
financí Andrej Babiš. Ten v minulosti usiloval o to, aby stát
koupil rainerii v Kralupech skrze jím vlastněné firmy Čepro a Mero.
Poláci před rokem s Babišem jednali o majetkové spolupráci. Diskuse
však nikam nevedly.
Autor: Martin Ehl, Václav Trejbal, Nikita Poljakov, Zdroj: Hospodářské noviny