4. 11. 2014
Ropné koncerny mají od léta pádný důvod k nervozitě.
Cena severomořského brentu, která na londýnském trhu 19. června
lehce přesáhla 115 dolarů za barel, od té doby spadla o čtvrtinu.
Nyní je pod 86 dolary za barel a většina prognóz nevěští
producentům nic dobrého.
![Těžba ropy v Arktidě](/media/90797/201024wbp506.jpg)
Těžba břidlicové ropy, ropy z
hlubokého mořského dna a těžko přístupných oblastí v Arktidě se s
levnou ropou pomalu přestává vyplácet
Proto jsou nuceni omezovat své ambiciózní plány v těžbě z
břidlic v Severní Americe nebo z hlubokého mořského dna v tropickém
pásmu. Nemluvě o drahých projektech v Arktidě.
Podle poradenské firmy EY se v současné době v různé fázi
realizace nachází přes 160 významných těžebních projektů, jejichž
souhrnná hodnota přesahuje bilion dolarů. Při jejich plánování se
vycházelo z předpokladu, že průměrná cena barelu neklesne pod 100
dolarů.
Prognózy vpravdě medvědí
Jenom během října ale barel brentu zlevnil o 12 dolarů. Z
posledního průzkumu, který agentura Reuters provedla mezi
jednatřiceti experty, vyplývá, že cena zmíněného druhu ropy příští dva roky zůstane pod 100 dolary (v
průměru 93,70 v roce příštím a kolem 96 dolarů v roce 2016). A
největší "medvědi" z řad prognostiků, tedy ti, kteří sázejí na
další pokles ceny, uvádějí pro příští rok průměrnou cenu 85
dolarů.
Britsko-nizozemský Royal Dutch Shell si
proto ještě musí dobře rozmyslet, zda bude pokračovat v nákladném
průzkumu břidlicových nalezišť v západní Kanadě, klesne-li cena
barelu pod 80 dolarů.
"Vzhledem k nedávnému poklesu ceny klademe důraz již na dříve
schválené programy úspor a posilujeme kontrolu nad investicemi,"
komentuje ve čtvrtletní zprávě nový výkonný šéf francouzského
Totalu Patrick Pouyanné. Jak dodává, koncern je vůči nepříznivému
vývoji cen "finančně odolný".
Většině koncernů klesají zisky
O tom, jak nepříznivý dopad má zlevňující ropa na hospodaření těžebních koncernů, svědčí
i jejich výsledky za devět měsíců letošního roku. Čisté zisky
většině z nich klesly, a nebýt rafinerského byznysu, jemuž se díky nižší ceně
vstupní suroviny podařilo zlepšit marže, byly by ještě nižší.
"Výsledky rafinerií předčily očekávání a
významně pomohly kompenzovat nižší zisky z těžby," komentuje Brian
Younberg, analytik výzkumné firmy Edward Jones z St. Louis.
Týká se to hlavně amerického ExxonMobilu, největšího západního těžebního
koncernu. Během letošního ledna až září mu čistý zisk meziročně
stoupl o sedm procent na 26 miliard dolarů. Naproti tomu hlavní
západoevropští rivalové vydělali proti loňsku méně.
Nejhůř je na tom britský BP, kterého
postihl skoro dvoutřetinový propad zisku. "Na jeho hospodaření
stále nepříznivě doléhají závazky, které musel přijmout po havárii
ropné plošiny v Mexickém zálivu v roce
2010. Letos se přidaly potíže v Rusku po přijetí západních sankcí,"
podotýká pro agenturu Reuters Iain Reid, analytik investiční banky
BMO.
Společnost BP v Rusku patří k
nejvýznamnějším západním investorům. Ve státním koncernu Rosněfť
drží 19,75 procenta akcií. Západní sankce uvalené na Rusko dopadly
i na společné projekty v Arktidě. Svoji účast na nich pozastavily
například společnosti ExxonMobil, Royal
Dutch Shell a Total.
I když ropa od léta výrazně zlevnila a s
ní klesly i ceny pohonných hmot (hlavně v USA), ExxonMobilu dál rostl zisk. V přepočtu na akcii
za leden-září meziročně o 11 procent na šest dolarů.
Autor: Václav Lavička, Zdroj: Hospodářské noviny