22. 8. 2016
Přepravce zemního plynu, společnost Net4Gas, chystá
miliardové investice do nových plynovodů, které zvýší pozici Česka
jako tranzitní země. Velké plány na plynový "hub" ve středu Evropy
ale mohou zčásti zaplatit čeští spotřebitelé. Proti plánům se
zásadně vymezují zástupci velkých odběratelů.
![NET4GAZ](/media/127811/net4gas.jpg)
Energetický zákon dává Net4Gas nárok, aby si odepsal
náklady spojené s investicemi do rozvoje plynové soustavy. Firma
ale nikde oficiálně nevyčísluje, kolik budou investice stát, ani
jejich ekonomický přínos pro české zákazníky, což je podmínka pro
to, aby Energetický regulační úřad (ERÚ) odpisy nákladů pro takovou
investici uznal.
Podle informací HN se předpokládané investice Net4Gas
do nové infrastruktury pohybují kolem 20 miliardkorun.Pokud by ERÚ
uznal náklady jako přínosné pro české zákazníky, měl by Net4Gas
nárok na jejich splacení v rámci regulované složky plynu, což by
přineslo zvýšení ceny o vyšší stovky milionů ročně. Podíl přepravy
na celkové ceně plynu přitom tvoří pouze její malou část (1,57
procenta).
Plány Net4Gas narážejí u zástupců velkých odběratelů,
kteří upozorňují, že skutečným důvodem pro stavbu nové
infrastruktury není větší energetická bezpečnost. Ta je v Česku u
plynu jedna z nejvyšších mezi státy EU. Stavba nové infrastruktury
plánované od roku 2017 má podle nich spíše pokrýt zvýšení tranzitu
plynu z Německa do rakouského Baumgartenu, kde je jeden z hlavních
uzlů pro přepravu zemního plynu v Evropě, a dále jižním směrem do
Itálie. Důvodem je očekávané rozšíření plynovodu Nord Stream
dodávajícího ruský plyn od Gazpromu. Net4Gas díky tomu vydělá více
na poplatcích za přepravu. Tento plyn ale nebude nijak spojený s
českými zákazníky a trubkami pouze proteče.
"Obchodní zájem provozovatele přepravní soustavy na
zvýšení tranzitu zemního plynu přes Českou republiku zcela chápeme
a nerozporujeme. Nevidíme ale důvod, proč by se na nákladech
umožňujících zvýšení tranzitu přes ČR měli jakkoliv podílet
zákazníci," uvádí Hospodářská komora. Přidává se i Teplárenské
sdružení. Ani jemu se v červenci aktualizovaný Desetiletý plán
rozvoje přepravní soustavy na roky 2017-2026 nezamlouvá. Monopolní
přepravce Net4Gas tvrdí, že únorový nezávazný průzkum trhu
naznačil, že od konce roku 2019 bude mezi českými zákazníky výrazně
větší potřeba po tranzitu plynu. Zmiňuje dvě plynové elektrárny,
které by měly začít fungovat v letech 2020 a 2026. "Proto jsme
připravili odpovídající plán reagující na tuto poptávku a zcela v
souladu s pravidly regulace jsme tyto projekty zahrnuli do plánu
rozvoje přepravní soustavy," vysvětlil Stanislav Rýdl,specialista
interní komunikace Net4Gas. Kritické reakce jsou podle něj
způsobené neporozuměním regulatornímu prostředí. Spotřeba zemního
plynu v Česku ale několik let po sobě klesá. Plány na výstavbu
plynových elektráren zde byly i v minulosti a žádné se nepostavily.
Při dnešních cenách elektřiny nedávají ekonomický smysl - velcí
producenti elektřiny v Evropě je často spíše zavírají, než aby
stavěli nové.
Podle Svazu průmyslu se mají podobné investice hradit
jen z poplatků za tranzit, protože na nich Net4Gas stejně vydělá.
Pokud se mají na koncové ceně podílet čeští zákazníci, je nutné
analyzovat náklady a přínosy budoucích staveb. "Desetiletý plán
žádné takové analýzy projektů neobsahuje," uvádí dokument svazu.
Proto navrhuje, aby se z rozvojových plánů vypustil například
dvanáctikilometrový plynovod BACI nebo propojení na rakouský
Oberkapel. Energetický regulační úřad na dotazy HN přes týden
nereagoval. Podle dokumentu, který mají HN k dispozici, ale o
problému ví a považuje nová propojení do Rakouska za neefektivní a
nadbytečná "vzhledem k existujícím plynovodům přes Slovensko s
mnohonásobně vyšší přepravní kapacitou".
ERÚ se zároveň vymezuje proti připravovanému
česko‑polskému plynovodu Stork II. Podle úřadu byla Evropskou
komisí kvůli přístupu Polska zamítnuta podpora plynovodu Moravia,
který měl spojit Polsko s Rakouskem. U plynovodu Stork II dále vidí
ERÚ riziko ve velkých nákladech, které se vrátí jen v případě, že
bude vysoce využíván. V případě plynovodu Stork I, který existuje
od roku 2011, je přitom v posledních dvou letech jeho využití
minimální. Důvodem jsou technická omezení na polské
straně.
Zdroj: Hospodářské noviny