28. 7. 2016
Historie více než desetileté likvidace největší
ekologické zátěže v Česku - ropných lagun bývalé Ostravské
rafinérie minerálních olejů Ostramo má své pokračování. Pro Ostravu
a její obyvatele letos vysvitlo pověstné světýlko na konci pořádně
dlouhého a černého tunelu.
![Ostramo_1](/media/126648/ostramo-1-copy.jpg)
Stoleté kaliště v centu Ostravy
Ostravská rafinérie minerálních olejů. V roce 2001
zkrachovala, nevyrábí od roku 1997. Do té doby sto let produkovala
ropné odpady z výroby. Do areálu dnešních lagun se od konce 19.
století ukládaly odpady z rafinérské výroby, ve 20. století k nim
přibyly odpady z regenerace použitých mazacích
olejů. Nahromadilo se jich asi 300 tisíc tun ve třech jímkách.
Odpady jsou toxické, silně páchnou, ohrožovaly podzemní vody. Areál
lagun Ostrama leží uprostřed Ostravy, jen kilometr od sídliště
Fifejdy.
Vzhledem k náročnosti likvidace lagun převzal po
ukončení činnosti chemičky Ostramo v roce 1996 odpovědnost za tuto
ekologickou zátěž stát. Správu a zajištění sanace lagun dostal na
starost státní podnik Diamo. V roce 2003 stát vypsal na likvidaci
lagun veřejnou soutěž, garantovanou do výše 4 mld. Kč, které byly
později zvýšeny na 4,2 mld.
Čistá Ostrava
V roce 2004 získalo zakázku Sdružení Čistá Ostrava vedené
firmou Geosan (Group). Zavázalo se za zhruba 2,6 miliardy korun
zpracovat do roku 2010 asi 200 tisíc tun tekutých i pastovitých
odpadů obsahujících mimo jiné toxické těžké kovy a polychlorované
bifenyly. V roce 2015 měla být hotová i kompletní rekultivace
zamořeného území. Sdružení slibovalo, že laguny zavápní, vytěží a
smícháním s uhelným prachem vyrobí přes 400 tisíc tun
alternativního paliva pro elektrárny a cementárny, což bude mít i
ekonomický efekt. Zkušební těžba začala v roce 2008.
![Ostramo_2](/media/126653/ostramo-2.png)
Vývoz paliva z kalů do Polska
Palivo se ale nedařilo v českých cementárnách a případně
elektrárnách či kogeneračních spalovnách v dostatečném množství
udat, a tak od roku 2009 137 000 tun palivových směsí převzaly k
využití převážně v Polsku dvě české a dvě polské firmy a
prostřednictvím firmy Baltom, která pro Čistou Ostravu zajištovala
zpracování a distribuci kalů, je vyvezly na skládku u Katovic. Na
tomto místě je nutné dodat, že palivová směs GEOBAL 4 (zhruba 80 %
kalů + 20 % vápna) měla příslušný certifikát a bylo možné ji volně
obchodovat v EU. Likvidace ostravských ropných lagun tak od roku
2010 zaměstnávala i polské úředníky. Tamní Inspekce životního
prostředí prověřila sklad v Katovicích. Následně o problémech
Poláci informovali české ministerstvo životního prostředí. V
roce 2011 musela Čistá Ostrava vývoz do Polska zastavit poté, co
polské úřady označily palivo za nebezpečný odpad a požádaly české
orgány, aby zajistily odvoz 20 000 tun zpět do Česka.
Žaloba městských částí a exekuce
V roce 2011 se na lídra Sdružení Čistá Ostrava společnost
Geosan doslova navalily v několika vlnách nečekané problémy. V
říjnu Centrální městský obvod Moravská Ostrava a Přívoz podává
trestní oznámení, aby se prověřily úniky nebezpečných látek z
lagun. Obyvatelé Ostravy už několikrát čelili vysoké koncentraci
oxidu siřičitého, který se uvolnil při sanaci ropných lagun.
Starosta Moravské Ostravy a Přívozu Jiří Havlíček tehdy potvrdil,
že kvůli zápachu si na radnici stěžovalo stále více
lidí. Došlo k masivnímu úniku škodlivých látek, ohrožující
obyvatele sídlišť Fifejdy a části centra Ostrava Přívoz, kde byly
koncentrace značně překročeny. To už se úniky zabývá inspekce
životního prostředí. Následující rok byla za chybu při sanaci
ropných lagun v Ostravě udělena Českou inspekcí životního prostředí
pokuta společnosti Geosan Group ve výši 5,5 milionu korun. Firma
těžila kaly intenzivněji, než mohla, a do ovzduší uniklo nadlimitní
množství oxidu siřičitého. Lidi v okolí jedné z největších
ekologických zátěží proto trápil nepříjemný zápach.
Další ránou pro Geosan bylo rozhodnutí Okresního
soudu v Kolíně o uvalení exekuce na základě obchodního sporu ve
výši necelých 75 milionů korun se sudbdodavatelskou firmou Baltom z
Liberce. Přestože Geosan čelil exekuci, mohl na lagunách dál
pracovat (případ insolvence byl ve smlouvách totiž ošetřen). Baltom
až do jara 2011 těžil ropné kaly z lagun bývalé ostravské chemičky
Ostramo a zpracovával je na alternativní palivo, určené ke
spalování v elektrárnách či cementárnách. Geosan ale firmě
vypověděl smlouvu, podle Baltomu neoprávněně, a uzavřel novou s
pardubickým Šamonilem. Navíc ji údajně zůstal dlužen 100 milionů
korun. Firmy se následně přou o to, kdo komu dluží.
![Ostramo_3](/media/126658/ostramo-4.png)
Spása na druhé straně republiky?
Sdružení Čistá Ostrava v roce 2011 stálo před reálnou
hrozbou statisícových sankcí, pokud by obsah lagun nestihlo odtěžit
do konce roku. Těžba proto pokračovala a 110 000 tun paliva GEOBAL
4 z Ostravy bylo odvezeno a mezideponováno na skládce odpadu
společnosti CELIO v Litvínově. Sdružení tak stihlo sjednané
množství kalů odtěžit a odvézt. Palivo je majetkem společnosti
Lafarge Cement, která jej měla spálit v cementárně v Čížkovicích.
Ta nejprve zkušebně spálila několik dávek, aby se prověřilo
dodržení emisních limitů. Zkoušky dopadly pozitivně a cementárna
měla kaly pálit příštích pět let. Proti tomu ale v listopadu téhož
roku demonstrovalo na 500 lidí v Teplicích, Lovosicích a
Litoměřicích.
Lidem i samosprávám a vedení okolních obcí a měst
také vadilo, že se o věci rozhodovalo bez vědomí veřejnosti,
přestože skládka i cementárna měly všechna potřebná povolení úřadů
dle legislativy. Petici ale už podepsaly tisíce
lidí. Účastníky akce nerozptýlila ani ujištění ze strany
cementářů nebo Ústeckého kraje, který se snažil občanům doložit, že
nebezpečí nehrozí a emise zůstanou pod povolenými
limity. Pořádající občanská iniciativa Proti kalům v tlaku na
kompetentní orgány nepolevila. Na skládce CELIO a v cementárně
v Čížkovicích bylo provedeno na 40 (!) kontrol ČIŽP a jiných
orgánů, ale ty žádné porušení nezjistily.
Vícenáklady
Sdružení Čistá Ostrava slíbilo vyčistit území po sto let
staré chemičce za 2,6 miliardy korun (bez DPH). Doposud byly
vyfakturovány náklady ve výši 1,53 mld. Kč bez DPH, z toho bylo
vynaloženo cca 710 mil. Kč na odtěžení kalů, 300 mil. Kč na
vybudování infrastruktury, sítí a přípravy pro sanaci zemin a 520
mil. Kč na čerpání a čištění podzemních a lagunových vod. O další
částku sanaci měla prodražit úprava nefungující linky na čištění
zemin areálu Ostrama. DIAMO nemohlo zařízení bez dalších nutných
úprav pro zajištění bezpečnosti uvést do plného provozu. Čistá
Ostrava neúspěšně žádala příplatek půl miliardy korun, na což
státní podnik odmítá přistoupit.
2012 - Zastavení těžby
Otazníků kolem ceny vyskočilo víc. Údiv vzbudilo především
"dodatečně objevených" 70 tisíc tun kalů v třetí, nejmladší laguně
Ostrama. Ty jdou nad rámec původní smlouvy a přijdou nejméně na 210
milionů korun, ale jen v případě, pokud se najdou cementárny, které
jej spálí.
Poslední jímka obsahuje přesně o polovinu více
odpadu, než jak tvrdily předběžné průzkumy. Podle šéfa ostravské
divize Diama Josefa Havelky průzkumné sondy před lety narazily na
"falešné dno", tedy ztvrdlou krustu tři metry pod hladinou nádrže.
Dle pamětníků se tam navážela stavební suť a předpokládalo se, že v
laguně R3 je cca 3 metry kalů a cca 3 metry stavební sutě. Nyní se
ukazuje, že v laguně R3 bude jen malá část stavební sutě. Přesné
záznamy o tom, co se do lagun ukládalo, nejsou a těžko se
odhadovalo množství i složení. Jenomže jímka má na všech dostupných
nákresech hloubku mezi 5 a 5,5 metru. Průzkumné práce prováděla pro
DIAMO v roce 2001 odborná firma Geologický průzkum Ostrava a
pochybnosti o množství nastaly až v roce 2011 při odtěžování
laguny R3.Čistá Ostrava laguny čistí od roku 2007,
jímky měla vyprázdnit do konce roku 2011. Až v průběhu roku
2011 po odtěžení plánovaného množství bylo upřesněno množství tzv.
nadbilančních kalů.
Sanace lagun se v roce 2012 zastavila a připravovala
se další sanace, pracovalo se na zadávacích podmínkách a následně
na dvoukolové soutěži, která byla završena podpisem smlouvy na
likvidaci zbylých kalů v prosinci 2015. Zatím bylo z lagun
vytěženo 200 tisíc tun kalů, konkrétně z laguny R3 byly
vytěženy zhruba dvě pětiny kalů.
![Ostramo_4](/media/126663/ostramo-6.png)
Betonový sarkofág
Proti pronikání ropných látek do podzemních vod je území
okolo lagun spolehlivě zabezpečeno prostřednictvím udržovacího
čerpání z vrtů v okolí lagun. Čerpání spolehlivě chrání podzemní
vody v okolí před kontaminací (podobně je například zabezpečen
areál rafinérie Kralupy).
Neutuchající tlak ze strany obyvatel sídlišť v okolí
lagun, které je obtěžují zejména zápachem, a také municipalit na
příslušné orgány přinutil novou politickou reprezentaci státu se
problému sanace letité zátěže aktivně věnovat. Ministerstvo financí
chtělo nejprve sanaci lagun převzít pod sebe a rozhodně už na ni
neposílat žádné miliardy korun navíc. Začátkem minulého roku přišlo
Ministerstvo financí s návrhem na místo vytěžení laguny zalít
betonem a nadlimitní objem kalů skrýt pod jakýsi sarkofág. "Co
mně na celém projektu vadí, to je představa, že se zeminy strčí do
jakýchsi kontejnerů, odjedou k uskladnění na druhý konec republiky.
Není jednodušší vytvořit jednu velkou konzervu přímo v té
lokalitě?" ptal se Závodský. Radní Moravskoslezského kraje
tuto variantu několikrát důrazně odmítli. V Ostravě ale
představa obří betonové plochy místo vyčištěné půdy vyvolala
zděšení.
Vítěz tendru a čtyři náhradníci v záloze
Vicepremiér a ministr financí Andrej Babiš (ANO) při své
návštěvě na místě loni na jaře vyslovil výhrady vůči jednacímu
řízení bez uveřejnění na sanaci vod ve výši 818 milionů korun. Bylo
podle něj nejméně o 168 milionů předražené. Řízení bylo později
zrušeno. Ministerstvo financí nakonec nad největší ekologickou
zátěží v zemi převzalo iniciativu s cílem učinit maximum pro to,
aby náklady byly co nejnižší. Při řešení sanace lagun ale nakonec
Babiš našel s Diamem shodu a podpořil jím vypsané otevřené výběrové
řízení na definitivní odstranění kalů.
Tendr na odstranění jedné z největších ekologických
zátěží v Česku vyhrála firma AVE CZ odpadové hospodářství a loni
v prosinci se státním podnikem Diamo už podepsala smlouvu na
odstranění 91 562 tun takzvaných nadbilančních kalů. Stát za to
zaplatí téměř 430 milionů korun bez DPH. Zakázku vyhrála firma AVE
díky nejnižší ceně. Původně se odhadovalo, že sanace bude stát
dvojnásobek, tedy necelou miliardu. Ministr průmyslu a obchodu Jan
Mládek z ČSSD uvedl, že nejprve byla v užším zadávacím řízení
uzavřena rámcová smlouva s pěti uchazeči. Ti následně předložili
nabídku k uzavření prováděcí smlouvy. Výsledek výběrového
řízení schválilo ministerstvo financí. Pokud by technologický
postup vítězné firmy neuspěl v procesu EIA, umožňuje rámcová
smlouva podniku Diamo, aby vybral dalšího z pěti
kandidátů.
Budou kaly zlikvidované do tří let?
Podle šéfa ostravského závodu Diamo Josefa Havelky si
firma AVE musí zajistit příslušná povolení a odvézt kaly z areálu
do tří let a má celkem pět let na to, aby kaly energeticky využila
nebo jinak zlikvidovala. Lhůta 36 měsíců na odtěžení kalů a
jejich odvezení z areálu lagun začala běžet podpisem smlouvy.
Společnost AVE tak bude mít obtížný úkol: Nalézt
místo, kde bude moci odpad uskladnit a spálit. Přestože měření
ČIŽP u cementárny v Čížkovicích na Litoměřicku prokázala, že pálení
ropných kalů z ostravských lagun v cementárně není zdraví škodlivé
a uznávají to i účastníci někdejších protestů proti spalování,
jedním dechem ale zdůrazňují, že nechtějí, aby po spálení první
várky cementárna dovezla další. I organizátoři někdejších protestů
připouštějí, že se obávali zbytečně. Přesto se na Litoměřicku
stávají ostravské kaly aktuálním tématem.
Odpadová společnost AVE se tak musela poohlédnout i
po jiných místech, kde by bylo možné kaly spálit. V podkladech pro
soutěž uvedla, že zvažuje skladování u Čáslavi a spalování v
cementárně v Práchovicích a ve vlastní spalovně průmyslových odpadů
v areálu bývalého Kaučuku v Kralupech nad Vltavou. Materiály už
pročítali i na zdejší radnici a jsou proti. AVE zatím tvrdí, že má
ještě dost času, aby řekla, jak s kaly definitivně naloží. Za
necelé dva roky již musí být všechna povolení včetně časově náročné
studie vlivu na životní prostředí. Pokud to AVE nedokáže, smlouva s
ní bude ukončena a nastupuje další v pořadí podle výsledků
výběrového řízení.
![Ostramo_5](/media/126668/ostramo-9.png)
Finální sanace
Dnes již je téměř jisté, že ropné kaly z Ostravy za pár
let zmizí. Dekontaminace zemin předmětem veřejné zakázky
nebyla.
Odtěžení a likvidace zbývajících 92 tisíc tun
nadbilančních kalů jsou pouze jednou z fází sanace lagun,
velmi důležitou a klíčovou, ne však poslední. Na odvoz ropných kalů
by měla navázat sanace kontaminovaných zemin na dně a podél stěn
lagun, jejichž množství se odhaduje téměř na 400 tisíc tun. Na
finálním dořešení sanace pracuje společně MF, MŽP, MPO, Diamo,
Krajský úřad MS kraje a Statutární město Ostrava. Definitivní
využití území je dáno platným územním plánem, který musí Diamo jako
zpracovatel návrhu konečného stavu sanace lagun Ostramo
respektovat.
Politická reprezentace Moravskoslezského kraje
připouští výhradně komplexní dekontaminaci celého území okolí lagun
zasaženého ropnými látkami. Podle Barbary Stalmachové
z Institutu enviromentálního inženýrství Hornicko-geologické
fakulty ostravské VŠB-TUO by nejvhodnějším řešením sanace byla
jednoznačně obnova funkčního využívání celého areálu. "Existuje
mnoho možností, ať už obnova směrem k využití v rámci
lehkého průmyslu, nebo naopak směrem k lesnickým či parkovým
úpravám. Přínosem by mohl být lesopark i znovuoživení krajiny
živočichy," popsala Barbora Stalmachová.
ČT, ČRo, DIAMO, AVE,
MPO
Autor: Tomáš Mikšovský, Zdroj: PETROLmedia