26. 6. 2014
Administrativa prezidenta Baracka Obamy uvolnila zákaz
vývozu surové ropy, který platil
posledních téměř čtyřicet let. Může za to nebývalý boom těžby tzv.
břidlicové ropy, díky kterému v roce 2015
USA přeskočí v těžbě ropy i Rusko a
Saúdskou Arábii. O definitivní zrušení zákazu bude ale ještě sveden
boj mezi těžaři a majiteli rafinerií,
kteří varují, že v důsledku by mohla vzrůst cena benzinu pro americké
spotřebitele.
![Americká těžba ropy](/media/80243/rafinerie-usa.jpg)
Americké ministerstvo obchodu dovolilo společnostem Pioneer
Natural Resources a Enterprise Product Partners vývoz určitého
množství jednoho typu ultralehké ropy,
kterou zákazníci následně přepracují na benzin a letecké palivo. Podle zdrojů listu Wall Street Journal
nepůjde o žádné velké objemy a fyzicky by export měl proběhnout v
srpnu. Ropa má pocházet z břidlicového
naleziště Eagle Ford na jihu Texasu.
Očekává se, že přelomové rozhodnutí o prvních vývozech povede k
dalším žádostem, především od menších těžebních společností. Nárůst
těžby břidlicové ropy totiž vedl k
výraznému poklesu cen. Ultralehká ropa se
nyní prodává zhruba o deset dolarů levněji než ta tradiční, těžaři
si tak stěžují, že v zahraničí by za ni dostali výrazně více
peněz.
Ředitel Pioneer Natural Resources Scott Sheffield již delší dobu
bojoval za zrušení zákazu exportu. Argumentuje přitom tím, že
zejména ve státech okolo Mexického zálivu jsou rafinerie zahlceny množstvím laciné ultralehké
ropy.
Americké ministerstvo obchodu vydaná povolení nechce zatím příliš
komentovat. Zdůrazňuje, že celková politika se nezměnila a zákaz
zůstává v platnosti. Zároveň ale považuje ultralehkou ropu po minimálním zpracování za palivo,
na které se vývozní embargo nevztahuje. Tedy pokud projde alespoň
procesem stabilizace a destilování - během stabilizace se ropa zahřívá tak, aby byly odstraněny nejvíce
těkavé plyny.
Potenciálně se zde otevírá obrovský trh, protože z dnešních tří
milionů barelů těžby ropy denně velkou část tvoří právě ultralehké
druhy. Jen mezi lety 2011 a 2013 těžba vzrostla o 1,8 milionu
barelů, přičemž podle agentury Energy Information Administration 96
% z toho představovala právě ultralehká ropa. Ve své nedávné studii pak Brookings
Institution odhaduje, že již od příštího roku by mohly USA vyvážet
700 tisíc barelů této ropy denně.
Vývoz ropy má ale i své kritiky. Jednak
jsou to rafinerie, kterým současná
situace zcela vyhovuje. Odpor se však čeká také v Kongresu. Hlavním
argumentem politiků je, že vývoz do zahraničí by zvýšil cenu ropy na domácím trhu. Následně by také vzrostly
ceny benzinu pro domácnosti, což je
tradičně mimořádně citlivá položka. Zvláště před volbami.
DĚDICTVÍ VÁLKY NA JOM KIPPUR
Zákaz vývozu nezpracované ropy z USA
byl součástí zákona, který podepsal prezident Gerald Ford v
prosinci 1975. Šlo o reakci na ropnou
krizi předchozího roku, kdy arabské státy zakázaly vývoz ropy na západ kvůli jeho podpoře Izraele v tzv.
jomkippurské válce. Cílem bylo do značné míry izolovat a chránit
USA před výkyvy cen ropy na světovém
trhu. Kromě zákazu vývozu došlo také k výstavbě úložišť ropy.
Autor: Ondřej Soukup, Zdroj: Hospodářské noviny