15. 12. 2014
Dlouhá léta Chorvaté o terminálu na dovoz zkapalněného
zemního plynu (LNG) na ostrově Krk mluvili jako o "městské
legendě". Tedy jako o projektu, o němž se dlouho uvažuje, ale
realizace je v nedohlednu. Nyní je vše jinak.
![LNG Terminal Krk Chorvatsko](/media/92916/krk-lng-hrvatia.jpg)
Vizualizace projektu LNG terminálu na ostrově Krk, který by měl
stát 640 mil. eur. Záhřebská vláda doufá, že polovinu zaplatí
EU
Poté, co ruský prezident Vladimir Putin oznámil zrušení
plánovaného plynovodu South Stream, který měl přivádět plyn z Asie
přes Bulharsko, Srbsko a Maďarsko do Rakouska, evropské vlády
začaly horečně hledat alternativu.
Řešením je roky plánovaný terminál ležící v severní části
Jaderského moře. Jednak obchází nestabilní Ukrajinu, jednak
současně umožní Evropě snížit svoji energetickou závislost na
Rusku.
Právě krach South Streamu označil chorvatský ministr pro
regionální rozvoj Branko Grčić za "impulz pro rychlejší výstavbu
LNG terminálu". Podobně hovoří i analytici. "Všichni tento terminál
nyní považují za zázračnou zbraň," říká Attila Holoda, analytik
poradenské firmy Aurora Energy.
Zásobování terminálu zajistí tankery, které budou dovážet
zkapalněný zemní plyn z Kataru, Alžírska nebo třeba USA. Na Krku
pak bude LNG opět převeden do plynného skupenství. Plynovody ho pak
budou z Chorvatska distribuovat dále, do Rakouska, Maďarska,
Slovinska a dalších zemí Balkánu.
Nyní chce Záhřeb vypracovat novou studii o proveditelnosti. Tamní
ministr hospodářství Ivan Vrdoljak odhaduje, že terminál by mohl
být hotov v roce 2019 či 2020. Jeho kapacita bude čtyři až šest
miliard metrů krychlových ročně. Toto číslo se ale ještě může
zvýšit.
Chorvatská vláda nyní hledá peníze na realizaci terminálu.
Odhaduje se, že celkové náklady na jeho výstavbu se budou pohybovat
kolem 640 milionů eur. To ale není konečný účet. Projekt počítá i s
výstavbou další infrastruktury a distribučních plynovodů, což vyjde
na 440 milionů eur.
A to je pro Chorvatsko, které se již šest let potácí v hospodářské
recesi, příliš mnoho. Záhřeb proto doufá, že zhruba polovinu peněz
poskytne Evropská unie, například z investičního balíčku, který
nedávno představil šéf evropské exekutivy Jean?Claude
Juncker.
Stavbě terminálu hrají do karet i další okolnosti. Vláda premiéra
Zorana Milanoviče chce z Chorvatska vytvořit významného
energetického hráče. Výstavba terminálu není jedinou prioritou
vlády v tomto sektoru. Nedávno Záhřeb vypsal soutěž na prodej
koncesí na výzkum a možnou těžbu ropy a
zemního plynu v Jaderském moři. Do ní se podle chorvatského tisku
zapojilo hned několik světových koncernů, namátkou italský Eni nebo Chevron z
USA. Své favority plánuje chorvatské ministerstvo hospodářství
představit během několika týdnů.
Autor: Simone Radačičová