22. 8. 2013
Rakouský ropný a plynárenský koncern OMV za dvě miliardy
eur kupuje od norského Statoilu podíly na čtyřech důležitých
těžebních polích v Severním moři. Jde o vůbec největší průmyslovou
akvizici Rakouska v zahraničí. Pro samotný koncern, který je od
roku 1991 přítomen také v ČR, to znamená strategickou
změnu.
![OMV centrála Vídeň](/media/41357/inteliimage.ashx.jpg)
Správní budova společnosti OMV ve
Vídni
V čem spočívá? "Rozhodli jsme se expandovat v politicky
stabilních regionech," říká Gerhard Roiss, generální ředitel OMV.
Předpokládá, že společnost bude na nových severomořských
nalezištích už příští rok těžit kolem 40 tisíc barelů denně. Více
než před povstáním v Libyi (33 tisíc barelů). "OMV není klíčovým
hráčem v ropném sektoru, ale je velice agresivní," komentuje
poslední transakci, kterou ještě musejí schválit norské a britské
úřady, John Olaisen, analytik firmy ABG. OMV hodlá transakci
financovat také z peněz, které utrží za plánovaný prodej svých
podílů v některých evropských rafineriích, například v Bavorsku,
nebo za čerpací stanice pohonných hmot na Balkáně.
Vedení v srpnové prezentaci pro investory ujišťuje, že je na dobré
cestě, aby OMV v roce 2016 dosáhla plánované produkce 350 tisíc
barelů. Vedle Severního moře sází ještě na černomořská naleziště,
hlavně prostřednictvím své rumunské dcery Petrom, kde drží 51
procent, a také na Pákistán.
Pryč z nebezpečných oblastí
Rakušané celá léta upínali hlavní pozornost na kaspickou oblast.
Proto se také podíleli na přípravě plynovodu Nabucco, ale svůj
zhruba devítiprocentní podíl letos v květnu prodali francouzské GDF
Suez. Lákala je také severní Afrika a Blízký východ. Přitom
spoléhali na svoji tureckou dceru Petrol Ofisi, kde nyní drží 97
procent. Měla jim posloužit jako most, po kterém pohodlně přejdou
na vydatná naleziště v Ázerbájdžánu, Turkmenistánu nebo do Iráku.
Ale od té doby se hodně změnilo. Vlna násilných protestů označovaná
jako arabské jaro, která se koncem roku 2010 vzedmula v Tunisku a
vlastně pokračuje do současnosti, přiměla i OMV, aby přehodnotila
své obchodní plány.
Severomořská těžba má rizika
Ale ani "severomořské tažení" není bez rizika. Těžba ropy a
zemního plynu zde padá od roku 2000. Britská produkce klesla zhruba
o polovinu a loni se poprvé dostala pod milion barelů denně. Ale
nadnárodní firmy zde přesto investují miliardy eur či dolarů.
Severní moře je podle poradenské firmy Wood Mackenzie region, kam
loni směřovaly třetí nejvyšší ropné investice. Jenom norští těžaři
tam investovali v přepočtu 18,7 miliardy eur.
Experti z britského oborového sdružení Oil & Gas UK varují, že
těžba ze severomořského dna bude stále nákladnější. "Nadnárodní
koncerny ale doufají, že zde ještě objeví vydatná naleziště, jako
bylo to u norského pobřeží v roce 2010," konstatuje Manouchehr
Takin z londýnského Střediska pro globální výzkum energie v
rakouském listu Der Standard.
To, že OMV nyní míří do politicky stabilních oblastí, neznamená,
že nebude zkoušet štěstí i v těch nejistých. Proto se přihlásila do
aukce na prodej dvacítky ropných polí, která zahraničním firmám
nabízí Jemen. Ten patří v arabském světě k nejchudším a politicky
labilním zemím.
Co napovídají letošní čísla
Společnost OMV během letošního prvního pololetí vydělala zhruba
miliardu eur, meziročně skoro o dvě pětiny více. Výsledek mohl být
ještě lepší, nebýt druhého kvartálu, kde produkce klesla na
průměrných 297 tisíc barelů denně, z toho se v Rumunsku těžilo 184
tisíc barelů. Mohou za to povodně v Rakousku, technické problémy v
Kazachstánu i špatná bezpečnostní situace a stávky v Libyi.
Výsledky nepříznivě ovlivnila i cena ropy. Severomořský Brent na
počátku letošního roku stál 113 dolarů, ale koncem června to bylo
102 dolarů za barel. OMV je největší průmyslový koncern Rakouska, s
jehož akciemi se veřejně obchoduje. Loni zvýšil tržby o čtvrtinu na
42,6 miliardy eur a vydělal 1,8 miliardy eur. Jeho největším
akcionářem (31,5 procenta) je průmyslový holding ÖIAG spravující
podíly spolkové vlády v zestátněných firmách. Skoro 25 procent drží
dubajský investiční fond IPIC plně kontrolovaný státem.
OMV v číslech
1119 milionů barelů (v přepočtu na ropu) činí
geologicky ověřené zásoby ropy a zemního plynu, které OMV
spravuje.
4432 čerpacích stanic pohonných hmot ve 13
zemích, včetně Česka, kde jich je 215 (na zdejším trhu tak OMV drží
13 procent).
Autor: Václav Lavička, Zdroj: Hospodářské noviny