11. 2. 2015
Kurz ukrajinské hřivny k dolaru se koncem minulého týdne
znovu propadl a vyrojily se obavy, že Ukrajina nebude zase schopna
platit za ruský plyn. Přitom by se podle poslední studie mohla země
závislosti na ruském plynu zbavit úplně. Stačilo by zvýšit domácí
těžbu a omezit plýtvání energií.
![Ukrajinský plyn](/media/95960/big_599x377.jpg)
18 miliard kubíků zemního plynu těží
Ukrajina ročně. Z Ruska přitom loni dovezla dalších 14,5 miliardy
kubíků
Ukrajinská centrální banka nastavila v pátek kurz na 23 hřiven
za dolar, národní měna tak za prvních pět týdnů nového roku přišla
o téměř třicet procent své hodnoty. Špatná zpráva je to především
pro Naftogaz, státní společnost, která má prakticky monopol na
dovoz ruského plynu.
Naftogaz přitom loni dovezl rekordně nízký objem plynu, předběžná
data ukazují, že Kyjev loni dovezl pouhých 14,5 miliardy kubíků,
zatímco o tři roky dříve to bylo 37,47 miliardy. Částečně je to
kvůli ekonomickému poklesu. Ozbrojený konflikt na východě země vedl
ke snížení spotřeby, prakticky žádné velké podniky, tedy zásadní
odběratelé, na území tzv. Novoruska dnes nefungují. Před začátkem
násilností Doněcká a Luhanská oblast představovaly 21 % ukrajinské
spotřeby energie, dnes pracují vlastně jen závody v Mariupolu,
kontrolovaném ukrajinskými vojsky.
Cena ruského plynu je pro ukrajinský Naftogaz neúnosná a Kyjev se
zamýšlí nad alternativami. Nejvíce se mluví o dovozu z jiných zemí,
buď zkapalněného plynu z Perského zálivu, nebo reverzně plynovody z
Evropy. "Zkapalněný plyn nedává ekonomicky moc smysl. Třeba Litva
bude platit za norský plyn o deset procent více než za ruský. Kromě
toho není jasné, jestli by Turecko povolilo provoz velkých tankerů
přes úžiny," říká Danila Bočkarev z bruselského think tanku
EastWest Institute, který publikoval minulý týden studii zabývající
se ukrajinskými možnostmi. Stejně tak dovoz plynu z Evropy většinou
není levnější, a má i svá technologická omezení.
Podle Bočkareva jsou řešení dvě: snížit energetickou náročnost
ekonomiky a zvýšit domácí těžbu. "Ukrajina spotřebovává v přepočtu
na obyvatele nejvíce energie na světě," přiznal loni na podzim
ukrajinský premiér Arsenij Jaceňuk. Nepřeháněl, podle statistiky za
rok 2013 Ukrajina spotřebovala čtyřikrát více energie na HDP, než
je průměr zemí OECD. Všechny pokusy předchozích vlád s nelichotivou
bilancí něco udělat dokázala pokaždé zablokovat průmyslová lobby.
Výsledkem je, že za posledních pět let energetická náročnost
ukrajinské ekonomiky klesla o pouhých 3,5 procenta. Pro srovnání:
mezi lety 2000 a 2013 energetická náročnost Ruska klesla o celých
34 procent.
Další možnost, jak z kritické situace uniknout, je zvýšit domácí
těžbu. V minulosti se vkládaly naděje do těžby břidlicového plynu,
kterého má Ukrajina třetí největší zásoby v Evropě. Kyjev podepsal
dohody se společnostmi Chevron a Shell, jenže těžba je v nedohlednu. Naleziště
Juzivka leží v epicentru bojů severozápadně od Doněcku, Olesska na
západní Ukrajině má zase podobné geologické složení jako polská
naleziště, kde se ukázalo, že těžba bude podstatně náročnější, než
se původně myslelo.
Ukrajina ale má dostatek plynu konvenčního, a to v řadě oblastí po
celé zemi včetně přímořské Oděsy nebo Černihova u běloruských
hranic. Podle loňské ročenky společnosti BP Statistical Review of World Energy může
těžit současným tempem dalších 34 let. Těžba stoupá asi o dvě
procenta ročně, díky menším soukromým společnostem, které loni
vytěžily 2,67 miliardy kubíků plynu, což je nárůst o čtvrtinu.
Celkem Ukrajina těží přes 18 miliard kubíků.
Nárůst ovšem brzy skončí. Kyjev zvedl soukromým těžebním
společnostem daně z 28 na 55 % a vydal seznam 152 velkých podniků,
které nesmí plyn nakupovat od nikoho jiného než státního Naftogazu.
To soukromníky odrazuje od rozhodnutí k dalším investicím do
těžby.
Autor: Ondřej Soukup, Zdroj: Hospodářské noviny