17. 2. 2015
Ruské ropné společnosti se
vyrovnávají s poklesem ceny ropy, pádem
kurzu rublu i změnou daní. Zatímco velké firmy jako Rosněfť nebo
Lukoil nemají zásadní problém získat
pomoc státu, největší obětí stávající situace jsou malé ropné společnosti. Stěžují si hlavně na
neúměrně vysoké daně, zavedené v dobách vysokých cen ropy.
![Rosněft](/media/28443/rosneft1859146b.jpg)
Velcí ruští hráči mají oproti svým kolegům, jako jsou Shell nebo BP, jednu
výhodu. Propad cen ropy o polovinu jim
částečně kompenzoval pád rublu, který také během loňského roku
ztratil padesát procent své hodnoty. Většina výdajů, jako jsou
výplaty, daně a investice, je v rublech, zatímco exportní příjmy v
dolarech.
"Lidé pracující ve společnostech, které nemají úvěry v dolarech,
žertují, že lepší je ropa za třicet
dolarů za barel a dolar za devadesát
rublů než naopak," říká Vladimir Batchin z moskevské konzultační
společnosti Strategy Partners Group. Takových firem je relativně
hodně. Lukoil měl loni v srpnu závazky ve
výši 9,1 miliardy dolarů, což je při jeho velikosti zanedbatelná
částka. Surgutněftěgaz, kromě toho, že jeho dluhy jsou nízké, má
ještě obrovské zásoby likvidity, asi 35 miliard dolarů.
Jedinou společností, která má velké dluhy, je státní Rosněfť. Loni
v září její závazky měly hodnotu 55 miliard dolarů, především kvůli
akvizici konkurenta TNK-BP.
Rosněfť, vedená Igorem Sečinem, blízkým přítelem Vladimira Putina,
ale nemusí mít strach, že by ji stát hodil přes palubu. V prosinci
a lednu vydala obligace ve výši 15 miliard dolarů, které nakoupily
hlavně státní banky. Patnáct miliard dolarů má Rosněfť zaplatit
letos na úrocích a splátkách dluhu.
Problémem pro ruské společnosti sice je embargo na dodávky
západního vybavení pro těžbu, ale jeho dopady nebudou až tak velké.
V dobách vysokých cen ropy firmy
nakoupily zařízení, které přinejmenším ještě několik let bude
moderní. Další variantou je také dovoz z Číny, i když v tomto
případě není jasné, zda je vybavení spolehlivé.
Dalším problémem je změna daní, kterou vláda provedla v loňském
roce. Snížila daně na vývoz ropy do
zahraničí, což byl jeden z hlavních příjmů ruského rozpočtu. Místo
toho ale zvýšila poplatek za těžbu přírodních zdrojů. Pro velké
společnosti, které většinu produkce vyvážejí, se toho příliš
nezměnilo.
Opatření ale tvrdě zasáhlo malé nezávislé těžaře. "Poplatek za
těžbu tvoří v případě malých společností sedmdesát procent
vlastních nákladů na těžbu. A to jsou výdaje, které nemohou
snížit," řekl časopisu Děngi Arťom Provotorov z konzultační
společnosti NEO Centr.
V Rusku působí zhruba dvě stovky malých ropných společností. Některé ve skutečnosti
nejsou nezávislé, jako třeba Poljarnoe sijanije, patřící Rosněfti a ConocoPhillips. "Podle našich propočtů reálně
těží 97 až 100 nezávislých společností, které vytěží zhruba 19,6
milionu tun ročně, většina z nich pracuje na malých nalezištích,
která nejsou pro velké firmy zajímavá," říká Jelena Korzunová z
asociace nezávislých těžařů ropy
Assoněfť.
Tato asociace bojuje za změnu daňových pravidel. "Nezávislí
postupně mizí. Přitom v USA jsou to právě oni, kdo táhne inovace,
nachází nová naleziště a zkouší nové druhy těžby. Selektivní
podpora obrů je kontraproduktivní," říká analytik Sergej
Vetčinin.
"My jsme přežili krizi roku 1998, kdy barel ropy stál 7-9
dolarů. Jenže tehdy daně tvořily 16 procent obratu a teď je to 80
procent. Takže nevylučuji, že v roce 2015 budeme svědky vlny
krachů, vyvolaných světovou i domácí situací na trhu," varuje před
zhoršováním situace Jelena Korzunová.
Obr: Rosněfť
Společnost vznikla v roce 1991 z rozpuštěného ministerstva ropného průmyslu SSSR. Její růst ale začal až v
roce 2004, když získala aktiva společnosti Jukos, jejíhož majitele
Michaila Chodorkovského úřady zatkly pro údajné daňové úniky. V
roce 2013 koupila společnost TNK-BP za
zhruba 45 miliard dolarů.
Trpaslík - INK
Irkutskaja něfťjanaja kompanija je nejúspěšnější z malých ropných společností, ročně těží okolo čtyř
milionů tun ropy. Vznikla v roce 2000 a
těží především na jaraktinském nalezišti na Sibiři.
Autor: Ondřej Soukup, Zdroj: Hospodářské noviny