2. 6. 2015
Těžíme více, ale dostáváme méně, uvádí ruský statistický
úřad o exportu ropy v prvním čtvrtletí. Vláda počítá rovněž s tím,
že bude mírně klesat celková těžba. Propad může být i větší, pokud
společnosti nebudou investovat do geologických průzkumů, varují
experti.
![Těžba ropy v Rusku](/media/49005/rusko-tezba-ropy-male.jpg)
V prvním kvartálu tohoto roku vyvezlo Rusko ropu za 22,7
miliardy dolarů, což je jen 58,5 procenta financí, které Moskva za
export ropy získala za stejné období loňského roku. Objem ropy
vyvezené za první tři měsíce tohoto roku se přitom zvětšil o 12,8
procenta.
"Je to samozřejmě kvůli celosvětovému poklesu cen ropy. I když
svou podstatnou roli zde sehrálo i snížení vývozního cla a změny
daňového zatížení energetického sektoru," vysvětlil moskevskému
deníku Novyje izvestija prezident Institutu energetické politiky
Vladimir Fejgin.
Minulý rok touto dobou se průměrná cena ropy pohybovala okolo 105
dolarů za barel, letos cena od ledna skákala od 50 do současných 65
dolarů za barel. Loni také ruská vláda snížila klíčovou celní sazbu
na energetické suroviny (ropu, uhlí, plyn), aby tak podpořila těžbu
na Dálném východě a v Arktidě, která by jinak nebyla
rentabilní.
Objem těžby mírně vzrostl. Podle údajů ministerstva pro ekonomický
rozvoj v dubnu ruské ropné společnosti vytěžily 43,7 milionu tun,
což je o 400 tisíc tun více než ve stejném období loni. Stejně tak
v celém prvním kvartálu se vytěžilo 175,2 milionu tun ropy oproti
173,2 milionu tun v prvním čtvrtletí loňského roku. Ovšem vysoká
úroveň těžby udržuje ceny ropy dole a již delší dobu státy těžící
ropu diskutují, jak ji udržet alespoň na současné úrovni nad 60
dolarů za barel. Někteří své naděje upínají k chystanému pátečnímu
jednání ropného kartelu OPEC, které se bude konat v pátek.
Naděje ale krotí ministr energetiky Alexandr Novak. "Tohle jednání
je ve skutečnosti výměnou informací. Každá země se nakonec
rozhoduje podle svých vlastních plánů a cílů. Neplánujeme se tam
domlouvat o nějakých konkrétních úrovních těžby," řekl Novak deníku
Novyje izvestija.
V této souvislosti je zajímavé, že ministerstvo pro ekonomický
rozvoj ve své prognóze vývoje ruského hospodářství počítá, že těžba
bude sice minimálně, ale klesat. Z plánovaných 526,5 milionu tun v
letošním roce na 521 milionů tun v roce 2018.
Propad může být i výraznější, protože ačkoliv se ropné společnosti
snaží investovat do geologického průzkumu, nahradit stará sovětská
naleziště se jim nedaří. Zhoršení kvality zásob označil nedávno za
největší výzvu pro celé odvětví Alexandr Ďjukov, představitel
společnosti Gazpromněfť, jež je součástí koncernu Gazprom.
"Hodně se změnily požadavky. Ve své době se naleziště se zásobami
50 milionů tun považovalo za slušné, středně velké. Dnes jsou ropné
společnosti rády za naleziště se třemi miliony tun," řekl deníku
Vedomosti Michail Krutichin ze společnosti RusEnergy.
Dalším problémem podle něj je, že ložiska jsou často daleko od
jakékoli infrastruktury - silnic, železnic či potrubí. Pokud
neobsahují velké zásoby suroviny, těžba je nerentabilní. Celkem 55
procent současné produkce pochází z nalezišť vzniklých ještě za
Sovětského svazu, kde je těžba stále efektivnější než na nových
lokalitách.
Velkou pozornost světových ropných koncernů přitahuje
západosibiřské ropné pole Baženov. Podle americké agentury EIA by
se zde mělo dát vytěžit 74 miliard barelů ropy. Problém ale je, že
se jedná o tzv. břidličnou ropu, jejíž těžba je dražší. Šéf Lukoilu
Leonid Fedun nedávno tvrdil, že těžba se nevyplatí, pokud cena ropy
nebude na úrovni 80 dolarů.
Autor: Ondřej Soukup, Zdroj: Hospodářské noviny