3. 11. 2014
Omán je zemí, o které v českých petrolejářských
luzích a hájích příliš mnoho neslyšíme. Z hlediska vývozu ropy
a ropných produktů není významným světovým hráčem, přesto se jedná
o jedno z nejvýznamnějších světových center nových technologií
v oblasti těžby ropy.
![Omán export](/media/90698/sro-2-mapa-tezby-oman.png)
Omán leží na jihovýchodním cípu Arabského poloostrova a sousedí
se Saudskou Arábií, Spojenými Arabskými Emiráty a Jemenem. Omán
také patří do Gulf Cooperation Council (GCC) a je největším
vývozcem ropy z oblasti Arabského poloostrova, který nepatří
do spolku zemí vyvážející ropu OPEC. Ropa a plyn jsou rovněž
největšími zdroji příjmů do státní pokladny, kde pokrývají téměř 86
% veškerých prostředků.
Současný stav těžby
V současné době patří Ománu 21. místo, resp. 22. místo
z hlediska prokázaných zásob (5,1 mld. barelů) a průměrné
denní těžby ropy (940 tis. barelů). Jednoduchou matematikou pak
můžeme dojít k závěru, že při tomto tempu těžby vystačí Omán
se svými zásobami cca 15 let, což není mnoho. Navíc velké procento
těžby je spojeno i s velmi drahými terciárními způsoby těžby
tzv. EOR (Enhanced Oil Recovery), které přímo zvyšují cenu těžby
této suroviny, tudíž jsou Ománci velmi závislí na její ceně, která
se minulý rok pohybovala v průměru okolo 105,5 USD/barel.
Nové technologie
Díky velkému množství nekonvenčních zásob ropy a její příznivé
ceně na světových trzích se Omán stal jedním
z nejdůležitějších center EOR technologií ve světě.
V současné době je v Ománu využíváno hned několik způsobů
EOR těžby, z nich nejvýznamnější jsou pomocí vtláčení
CO2 do ložiska, páry a také pomocí polymerů. Projekt na
vtláčení polymerů do ložiska jsem měl to štěstí navštívit. Jedná se
o technologii, kdy se nejprve připraví směs polymeru, močoviny,
izopropylalkoholu a dalších látek, která se následně smísí
s vodou a vytvoří se tzv. matečný roztok, který se posléze
ředí a pod tlakem se vtláčí do ložiska. Cílem je primárně zvýšit
viskozitu obsažené vody v ložisku a lépe tak vytlačit směs
ropy a vody k produkčním vrtům. Projekt je evidentně úspěšný,
jelikož se plánuje výstavba dalších čerpadel v této stanici.
Nyní je také ve výstavbě stanice, která by měla fungovat na
principu vtláčení kombinace tří chemikálií v několika vrstvách
tzv. ASP (Alkali-Surfactant-Polymer) flooding.
Export/spotřeba
Největším importérem ománské ropy je tradičně Čína, která dováží
téměř 60 % veškeré vyvážené ropy. Dalšími odběrateli jsou především
asijské země Japonsko, Taiwan, Singapur, Jižní Korea. Celkový objem
vyvezené ropy činil v minulém roce 304 milionu barelů. Ománské
rafinérie navíc zpracovaly dalších téměř 70 milionu barelů ropy,
z čehož 9 milionu barelů ropných produktů šlo na vývoz. Tento
trend exportu ropných produktů má však logicky vzrůstající
tendenci, především díky vyšší přidané hodnotě těchto látek a
s tím spojené vyšší ceně.
Investice v ropném sektoru
Omán ve velkém investuje do geologického průzkumu a stále hledá
nová ložiska. V současné době investuje nemalé prostředky do
několika nových jak onshore, tak i offshore projektů. Avšak jedna
z největších investic, kterou ománská vláda chystá, je
výstavba nové rafinérie v blízkosti města Duqm. Díky jeho
strategické poloze bude Duqm hlavním exportním terminálem pro vývoz
ropných produktů v Ománu. Investice si v první fázi vyžádá 5
miliard dolarů na výstavbu rafinérie a ve druhé fázi spolkne
výstavba petrochemického závodu dalších 9 miliard dolarů. Veškeré
práce by měly být dokončeny v roce 2018 a je s ním
spojena také výstavba ropovodu a nového přístavu.
Dá se předpokládat, že díky zmenšujícím se zásobám ropy a
nedostatku nových ložisek budou příjmy z ropy Ománu
v průběhu let klesat. Otázkou zůstává, jak se podaří vykrýt
klesající těžbu s exportem ropných produktů. V budoucnu
by však měla finanční výpadek z ropy nahradit těžba plynu, kterého
má Omán v současnosti 25 bilionů m3.
![Omán graf](/media/90693/graf-export-oman.jpg)
ZDROJ: EIA, Ministry of Oil and Gas
Oman
Autor je nedávným absolventem Vysoké školy
chemicko-technologické v Praze v oboru Technologie ropy a
petrochemie. V současné době pracuje na pozici produktového
manažera ve společnosti AGL Environment, kde se zabývá speciálními
čisticími a detergentními chemikáliemi a v letošním roce
absolvoval stáž v největší ománské společnosti Petroleum
Development Oman.
Autor: Jan Martyčák, Zdroj: PETROLmedia