21. 8. 2014
Rozporuplné údaje spotřeby v technických
specifikacích od výrobce se výrazně liší od reality běžného
provozu. V průměru až o čtvrtinu jsou nižší.
![Palubní počítač](/media/84446/dsc0927a.jpg)
Na tuto skutečnost se nedávno zaměřil německý autoklub ADAC,
který použil vlastní metodiku měření a porovnával pak získané údaje
s oficiálně schválenými specifikacemi výrobců, které se
udávají v tištěných katalozích i na internetu.
Metodika ADAC by měla lépe simulovat běžný provoz, součástí měření
se tak mimo jiné stal rozjezd pod plným plynem, rychlejší jízda
v delším časovém horizontu, jízda se zapnutou klimatizací nebo
rozsvícenými světly.
Na okatý rozdíl mezi skutečnými a naměřenými údaji se upozorňuje
již delší dobu a Evropská komise se nyní snaží tyto nedokonalosti
při získávání normovaných hodnot spotřeby odstranit. Aktuálně se
v Bruselu pracuje na legislativě, podle níž se budou hodnoty
spotřeby získávat na silnicích a ne v laboratořích a
vývojových centrech. Už v září by ostatně měly vstoupit
v platnost nové normy, které mají přesnost výsledků zlepšit,
do konce roku pak má vzniknout úplně nová metodika testování,
kterou však následně budou ještě muset schválit všechny unijní
země.
V současnosti automobilky využívají některé "fígle", kterými
cíleně dosahují úžasných čísel. Využívá se například nerealisticky
hladká silnice nebo speciální pneumatiky s extrémně nízkým
valivým odporem. Nejvíce nereálné jsou naměřené hodnoty u hybridů,
u nichž se spotřeba měří s plně nabitými bateriemi.
Ale vraťme se do současnosti a podívejme se, k jakým
výsledkům se pracovníci německého autoklubu při svých testech
dobrali. Jejich měřením prošlo zatím bezmála 350 automobilů,
z nichž 137 mělo zážehový motor, 156 vznětový,
24 kombinovalo spalovací motor a elektromotor, 11 stlačený
zemní plyn a benzín a pět benzín a propan-butan neboli LPG. Obecně
lze vypozorovat skutečnost, že největší procentuální rozdíl mezi
laboratorní - normovanou - a reálnou - ADAC - spotřebou je u
automobilů s nízkoobjemovými motory přeplňovanými
turbodmychadly a hybridy. Ostatně některé automobily
s pohonnými jednotkami nad 2 litry zdvihového objemu dosáhly
občas i nižší spotřeby než udává výrobce.
Největším "lhářem" je švédská automobilka Volvo, které u svého
hybridního modelu V60 D6 Hybrid AWD udává kombinovanou spotřebu 1,2
litru na 100 km. Pracovníci ADAC přitom naměřili 3,49 l/100 km, což
představuje rozdíl 84 procent. Podobně na tom ovšem byla i Toyota
Prius Plug-in Hybrid, které by podle výrobce mělo stačit 2,1 litru
benzínu na 100 km. ADAC však naměřil 3,64 l/100 km, což je nárůst o
74 %. Z automobilů, které spalují benzín si nejvíce
"vymýšlejí" u Fiatu Punto s revolučním přeplňovaným tříválcem
0.9 TwinAir, když uvádějí kombinovanou spotřebu 4,2 litru, zatímco
ADAC naměřil 5,63 l/100 km. Rozdíl? 33 procent nebo Volvo V70 T5
Geartronic (6,4 - 8,5 - 33 %). Mezi turbodiesely se zase nereálnou
spotřebou nejvíce chlubí Jeep Grand Cherokee (7,5 - 11,6 - 55 %) a
opět Volvo V40 D2 (3,6 - 4,83 - 42 %).
Mezi automobily, které jejich výrobci z hlediska ekonomického
provozu podceňují, patřil například Chevrolet Camaro, u něhož
výrobce udává průměr 14,7 l/100 km, zatímco podle ADAC si vystačí s
11,7 l/100 km. O procento nižší spotřebu než udává výrobce má také
Škoda Yeti 2.0 TDI 4x4 DSG 125 kW (6,3 - 6,2).
Autor: jk, Zdroj: ADAC