10. 7. 2015
Chorvatská vláda očekává, že již brzy začnou na moři
působit firmy, které získaly licenci k průzkumu nalezišť. Po pěti
letech by pak mohly začít se samotnou těžbou. Otázka, zda
těžit ropu na moři, nebo dát raději přednost turismu, ale rozděluje
chorvatskou společnost.
![Jadran](/media/104301/jadran.jpg)
"Chorvatsko se ještě nerozhodlo, zda chce rozvíjet svůj
ropný prů- mysl, nebo jestli chce žít ze
svých přírodních krás," uvedl expert na těžbu
ropy Igor Dekanić ze Záhřebské
univerzity. "Myslím si, že úroveň nebezpečí je nízká, a pokud se
najdou naleziště ropy a zemního plynu,
tak by přínosy mohly rizika vyvážit." Podobný názor ale
nesdílí lidé, kteří jsou závislí na příjmech z cestovního ruchu. Ti
tvrdí, že v sázce je příliš mnoho a země by neměla zbytečně
riskovat. Podpora sdružení "SOS za Jadran", které proti těžbě
protestuje, tak roste."Mohlo by to být dobré, pokud by to pro nás
znamenalo možnost získat práci na ropné
plošině," připouští sice Ivan Dominiš, který turistům pronajímá
jachty na ostrově Dugi otok, jenž leží poblíž národního parku
Kornati. I u něj ale obavy převažují. "Stačila by jen jedna nehoda.
Všichni tady žijeme z cestovního ruchu a rybolovu. Jedna
ropná skvrna, a už nikdy nebudeme schopni
moře pořádně vyčistit," dodal. Odpůrci požadují, aby vláda o
této otázce vypsala referendum. To ale stejně jako obavy z
katastrofy odmítá premiér Zoran Milanović. "Pokud to není
nebezpečné pro Norsko nebo Skotsko, tak to není nebezpečné ani pro
nás," řekl. Podle průzkumů je zhruba 45 procent Chorvatů proti
těžbě, zatímco 40 procent lidí - převážně z vnitrozemí - ji
podporuje.
Záhřeb vypsal tendr na průzkum nalezišť na Jadranu už loni. Letos
v lednu pak vláda vybrala konsorcia, která by měla získat licence.
Konkrétně se jedná o sdružení texaské společnosti Marathon Oil a
rakouské OMV, italské
ENI a londýnské Medoilgas a také
chorvatského podniku INA, který ovládá maďarský koncern
MOL. Vláda původně chtěla podepsat
dohodu o udělení licencí s těmito podniky v dubnu. Už dvakrát ale
tento termín odložila. Naposledy kvůli námitkám okolních zemí, tedy
Itálie, Slovinska a Černé Hory, které se obávají ekologických
dopadů. Nyní tyto země získaly od chorvatské vlády dodatečný čas,
aby své výtky a komentáře zaslaly Záhřebu. Přesto chorvatský
ministr hospodářství Ivan Vrdoljak očekává, že během průzkumu
nalezišť na Jadranu firmy utratí až miliardu eur a vytvoří na
několik tisíc nových míst.
Autor: Simone Radačičová, Zdroj: Hospodáské noviny