11. 2. 2014
Přes půl bilionu dolarů do průzkumu a těžby paliv za posledních pět let investovala
čtveřice západních koncernů v čele s americkým ExxonMobilem. Ale
ani to nezabránilo poklesu celkové produkce, neboť nová naleziště
nestačí nahradit úbytek těch starých. Právě obrovským investicím,
které nepřinášejí potřebný efekt, připisují experti fakt, že "ropní baroni" vydělávají stále
méně.
![Těžba ropy Kanada](/media/62164/tezba-ropy-600.jpg)
Americké společnosti ExxonMobil a Chevron, britsko-nizozemský
Royal Dutch Shell a britský BP si loni dohromady přišly na zhruba 84
miliard dolarů čistého, což bylo meziročně o 21 procent méně.
Rosněfť vydělává skvěle
Vedle stoupajících nákladů je za tím také mírnější tempo růstu
poptávky po ropě, kterou často nahrazuje
břidličný plyn těžený v USA. Spojené státy rovněž dovážejí ze
západoevropských rafinerií méně benzinu než v minulosti.
Sílí také konkurence státních těžebních společností z Venezuely,
Saúdské Arábie a samozřejmě z Ruska. Tamní Rosněfť, která dokončila
převzetí společného podniku TNK-BP, loni
v průměru těžila skoro 4,2 milionu barelů paliva. Její čistý zisk stoupl o 51 procent na
15,6 miliardy dolarů.
Příliš drahé megaprojekty
Nečekaně vysokou finanční zátěž pro západní ropné koncerny představují "megaprojekty". Na
prvním místě je to obří naleziště Kašagan v kazachstánském sektoru
Kaspického moře. Bylo objeveno v roce 2000 a jeho zásoby ropy se odhadují na 13 miliard barelů.
Konsorcium západních firem zahrnující například italskou Eni
francouzský Total nebo Shell se spolu s
kazašským partnerem hodně přepočítalo. Výstavba umělých ostrovů, na
nichž bude těžební zařízení i ubytovny pro dělníky, měla původně
přijít na 10 až 20 miliard dolarů. Dnes se však mluví o 50
miliardách.
V Austrálii se zase americkému Chevronu a dalším společnostem
notně prodražil projekt Gorgon spojený s výrobou zkapalněného
plynu. Podle agentury Reuters už spolkl 54 miliard dolarů, tedy o
45 procent více, než činil původní plán.
Soukromé západní společnosti se pustily do těchto (a dalších)
obřích projektů v naději, že jim umožní v následujících letech
zvýšit těžbu. Regiony, kde je to možné s nižšími náklady, si totiž
střeží státní společnosti například z Venezuely nebo Saúdské
Arábie.
Shell chce být štíhlejší
Britsko-nizozemský koncern Royal Dutch Shell se rozhodl z úsporných důvodů zrušit
ambiciózní geologický průzkum v Arktidě i těžební program na
americké Aljašce.
"Priority, na které klademe důraz, se mění. Musíme zlepšit
finanční výsledky a efektivněji využívat kapitál," říká Ben van
Beurden, který na počátku letošního roku v čele Shellu vystřídal Petera Vosera. Shell zeštíhlí. Zbaví se méně výnosných aktivit
za 15 miliard dolarů.
Západní těžební společnosti s výjimkou Chevronu tedy letos
investice omezí. Nejvíce Shell, který
uvádí 37 miliard dolarů proti loňským 46 miliardám.
Autor: Václav Lavička, Zdroj: Hospodářské noviny