18. 10. 2012
Celkové daňové břemeno, včetně daně z příjmů,
nemovitostí, těžby a zvláštních odvětvových poplatků, uvalené na
těžbu uhlovodíků v Polsku by nemělo přesáhnout 45 % tvrdí deník
Rzeczpospolita.
![Břidlicový plyn](/media/35789/bridlicovy-plyn.jpg)
Nový daňový režim by se měl týkat těžby z konvenčních i
nekonvenčních ložisek, jako jsou například rozsáhlé břidlicové
formace skrývající zásoby zemního plynu. V platnost by však
legislativa měla vstoupit až od roku 2015, nebo s liberalizací
polského plynárenského trhu. Vláda bude o návrhu daňového zákona
jednat.
"Diskuze na vládě by mohla ukončit roční bitvu mezi čtyřmi
polskými ministerstvy (životního prostředí, financí, státního
pokladu a zahraničí). Celkové zatížení na úrovni 45 % (o 26 % výš
nad současnou korporátní sazbou) zdaleka nedosahuje světového
průměru 65-70 %, a představovalo by tak velmi liberální a
atraktivní fiskální režim," napsal v komentáři ke zprávě Petr
Csaszar z KBC Securities.
Umírněná verze by ale podle něj mohla pouze odrážet nedávné
neúspěchy několika testovacích vrtů na nekonvenčních ložiscích, a
lze ji tak považovat za stimulaci k oživení uvadající břidlicové
mánie.
Konsorcium polských státem kontrolovaných společností KGHM, PGNiG,
PGE a dalších mělo původně v plánu investovat do průzkumu a těžby
břidlicového plynu v zemi do roku 2015 asi 1,7 mld. PLN čili
zhruba deset miliard korun. Varšava však rozhodla, že je zvažované
prostředky třeba navýšit a přilákat do země další těžaře. Ministr
financí Mikolaj Budzanowski o víkendu prohlásil, že do roku 2020 by
do břidlic mělo být vloženo 50 mld. PLN, čili kolem 300 mld. Kč.
Jen za nadcházející dva roky by investice měly dosáhnout 5 mld.
PLN.
Polsko si od rozvoje nového zdroje plynu, který pomohl Spojeným
státům k soběstačnosti, slibuje snížení závislosti na plynu z
Ruska. Varšava se břidlicového plynu nevzdává ani poté, když zpráva
geologů prokázala, že využitelné rezervy jsou zřejmě proti původním
odhadům mnohem nižší a dosahují maximálně 768 miliard metrů
krychlových.
"Jelikož smlouva o dodávkách ruského plynu končí v roce 2022,
musíme být připraveni na výrazné zvýšení vlastní produkce už o tři
roky dřív," oznámil Budzanowski s tím, že počítá s účastí státu i
soukromého sektoru. Dvě třetiny polské roční spotřeby (kolem 14
mld. m3 plynu) připadají na dovoz od ruského Gazpromu.
V červnu ukončil průzkum těžby plynu z břidlic v Polsku americký
energetický gigant Exxon Mobil. Ten po dvou průzkumných
vrtech na východě země usoudil, že naleziště nemají dostatek plynu
pro komerční využití.
Varšava zatím udělila 112 licencí pro průzkum možností těžby
břidlicového plynu. Země očekává, že by se s těžbou mohlo začít na
přelomu let 2014 a 2015.
Co se dopadů na stávající byznys polských těžařů týče (PGNiG a
Lotos), domnívají se analytici KBC, že trh je musí do svých
kalkulací ještě započítat. "Víc jak 25% dodatečná sazba na
konvenční těžbu ropy by umazala asi 0,38 PLN (9,6 %) z
hodnoty akcií PGNiG. V případě Lotosu by nová daň znamenala snížení
našeho odhadu férové hodnoty o 0,95 PLN na akcii (4,2 %),"
stojí ve zprávě KBC pro investory.
(Zdroj: Rzeczpospolita, AFP, KBC Securities)
Autor: Václav Trejbal, Zdroj: Patria Online