11. 10. 2012
Nechceme z Unipetrolu odejít, a už vůbec z něj
nevysáváme peníze - ale požadujeme na českém trhu rovné podmínky,
zdůrazňuje v exkluzivním rozhovoru Jacek Krawiec, šéf firmy PKN
Orlen.
![Unipetrol Kralupy](/media/30331/kralupyrafinerie.jpg)
Největší středoevropská firma, polský petrochemický gigant PKN
Orlen, vede boj s českým státem. Přesněji se státními firmami Mero
a Čepro, které provozují ropovody, resp. distribuci pohonných hmot.
Za potížemi Orlenem ovládané společnosti Unipetrol, jež loni
propadla do rekordní ztráty 5,9 miliardy korun, jsou podle šéfa
polského "orla" Jacka Krawiece přehnaně vysoké poplatky, které jim
musí Unipetrol platit.
V polsko-českém souboji přitom už pořádně přituhuje. V kuloárech
rovnou padají slova o tom, že prodej Unipetrolu Polákům byla chyba,
a že dokonce Orlen firmu už jen tuneluje, neinvestuje a chystá se
provozy uzavřít. "Žádný takový scénář dnes na stole nemáme, jsou to
klepy," prohlašuje ovšem Jacek Krawiec v exkluzivním rozhovoru pro
týdeník Ekonom a Hospodářské noviny.
Pětina rafinerií končí
Šéf Orlenu nesvaluje vinu jen na české poměry. Upozorňuje, že
rafinerská a petrochemická branže je v krizi už několik let v celé
Evropě. V Česku v roce 2011 poklesla spotřeba pohonných hmot o šest
procent. Od roku 2009 zůstalo 20 procent evropských rafinerských
kapacit uzavřeno. To představuje snížení zpracování ropy na úroveň
2,5 milionu barelů denně. Pro srovnání - Orlen, který je
rafinerskou pětkou v Evropě, má výrobu 300 tisíc barelů
denně.
"To vše má vliv na to, že marže rafinerií jsou na velmi nízké
úrovni. Loni jsme měli nejnižší marže za posledních sedm let ve
výši 2,10 dolaru za barel. Kvůli tomu všemu je rentabilita
rafinerských a petrochemických firem mnohem menší než v minulosti.
Nedávno zkrachovala švýcarská firma Petroplus - dala se koupit
doslova za jedno euro. Trendy, které se nyní ukazují, tedy hovoří
buď o integraci s logistikou, nebo s těžebními společnostmi. V
těchto těžkých podmínkách musí Orlen působit na čtyřech trzích - v
Polsku, České republice, Německu a Litvě," zdůrazňuje generální
ředitel Orlenu.
V každé zemi je přitom situace specifická. Co je těžké v Česku?
"Hlavní potíž je to, že chybějí podmínky pro konkurenci. Víme, že
loni spotřeba pohonných hmot poklesla a Unipetrol už dva roky do
výsledků Orlenu kladně nepřispívá. Ale příjmy Čepra mezi lety 2009
až 2011 vzrostly o 25 procent a provozní zisk v letech 2007 až 2011
byl vyšší o 20 procent. Mero má marže před zdaněním 17 až 20
procent. O tom se může v době krize jiným odvětvím v oboru jen
zdát. Je to proto, že poplatky za přenos jsou u těchto firem zhruba
dvakrát až dvaapůlkrát vyšší, než je evropský průměr. Právě proto
jsme požádali o prověření český antimonopolní úřad. Žádost byla
odmítnuta, ale je zajímavé, že například argumentace
antimonopolního úřadu je zcela stejná jako argumentace Mera vůči
nám," upozorňuje Jacek Krawiec a dodává, že aktivity Unipetrolu
také výrazně ovlivňuje šedá ekonomika.
"Podle odhadů jde 15 až 20 procent pohonných hmot na českém trhu
mimo oficiální ekonomiku, aniž by se dodržovaly daňové předpisy.
Pokud je to pravda, tak český rozpočet přichází ročně o zhruba osm
miliard korun. To má negativní vliv i na Unipetrol - je přece těžké
konkurovat někomu, kdo neplatí daně," zdůrazňuje. Připouští, že
šedá ekonomika je jistě problém také v Polsku, ale v Česku je
bohužel mnohem výraznější. "Jsme připraveni se s českou vládou
podělit o naše zkušenosti z boje proti tomuto jevu. Doufáme, že se
to bude skutečně mnohem důrazněji řešit než doposud," říká vrcholný
polský manažer.
Kralupy: O nás bez nás
Přesto všechno v Česku mezi částí podnikatelů koluje spekulace,
že problémy Unipetrolu s Merem jsou spíše záminkou, aby PKN Orlen
mohl vycouvat ze svého českého byznysu. Například v Paramu, jež je
také součástí Unipetrolu, už rafinerii zavřel. Nechce tedy Orlen do
Unipetrolu už investovat právě proto, že se chystá odejít?
"Od prosince 2004, kdy jsme Unipetrol koupili, jsme investovali
přes 25 miliard korun. Takže není pravda, že se do něj neinvestuje.
Druhá věc je, že když poslední dva roky Unipetrol nepřispívá k
zisku skupiny, není žádná dividenda - takže o jakém transferu peněz
z Unipetrolu byste chtěli mluvit?" namítá Jacek Krawiec.
Orlen podle něho právě pracuje na pětileté strategii, která se
týká také Unipetrolu. "Ještě nemohu říci přesné číslo, kolik budeme
investovat. Musíme si ale také položit otázku, zda naši akcionáři
budou akceptovat investice do firmy, která produkuje ztráty,"
připomíná varovně.
Označuje přitom zároveň Unipetrol za jedno z nejdůležitějších
aktiv Orlenu, které představuje zhruba třetinu petrochemické výroby
celé skupiny. "Jsme si také vědomi úlohy, jakou plní Unipetrol v
energetické bezpečnosti Česka, a působení na zaměstnanost.
Ujišťuji, že v současné chvíli nemáme na stole žádné scénáře
ukončení investice do Unipetrolu," dodává.
Nejožehavější kuloární diskuse se nyní vede kolem kralupské České
rafinérské, spekuluje se například o dlouhodobé odstávce. "Ne,
nechceme uzavřít rafinerii v Kralupech. Je to další nepravdivá
zpráva na tohle téma. Ovšem i pro Českou rafinérskou platí, že může
dosahovat dobrých výsledků při omezení šedé ekonomiky a narovnání
vztahů se společnostmi Mero a Čepro čili při snížení nákladů na
přepravu," prohlašuje šéf PKN Orlen.
Nejednoznačně reaguje na otázku, zda je ve sporu s Merem přece jen
optimistou. "Těžko být optimistou, když jednání trvají už dva roky
a zároveň naše žádost antimonopolnímu úřadu o nápravu byla
odmítnuta. Ale když na druhé straně vezmeme v úvahu, že v Česku
zaměstnáváme přes čtyři tisíce lidí a že Mero a Čepro jsou státní
společnosti - a tak by mělo i státu záležet na vyřešení situace -
tak to zase nevidím úplně černě," říká.
V Česku se přitom nyní diskutují dva hlavní scénáře, jak stát může
jít dál v otázce ropy a jejího zpracování. Jedním je vytvoření
velké státní skupiny, spojení Mera, Čepra, třeba i Správy státních
hmotných rezerv - a pak by byla na místě snaha do takového uskupení
získat i Českou rafinérskou. Jiná cesta by byla naopak privatizace
Čepra nebo Mera. Zúčastnil by se Orlen případné privatizace českých
státních firem, nebo naopak nějaké formy spolupráce se vzniklým
českým státním "velkopodnikem"?
"Tento koncept známe pouze z médií. Bohužel nikdo z přímo
zodpovědných lidí se nás neptá na názor - i když Česká rafinérská
je přece jedním z našich aktiv," reaguje Jacek Krawiec s úsměvem.
"Světové trendy ale jsou skutečně takové, že by se měla propojit
logistika i výroba, mělo by to tedy smysl. Když se před několika
měsíci mluvilo o možné privatizaci Čepra, prohlásili jsme, že jsme
připraveni o tom diskutovat a rádi bychom se toho zúčastnili,"
dodává.
Dnes by Poláci Unipetrol nekoupili
Zajímavá je reakce Jacka Krawiece na hypotetickou otázku - kdyby
se znova mohl rozhodovat, zda jít do privatizace Unipetrolu jako
před lety, šel by po dosavadních zkušenostech do toho?
"S ohledem na probíhající snižování zpracovatelských kapacit v
celé Evropě by to asi nebylo téma pro mě... Zlatá doba pro tuto
branži už je pryč. Takže já bych se spíše soustředil na získání
přístupu k ropě, na budování segmentu upstream. Dřívější
představenstva Orlenu ovšem takové rozhodnutí učinila a my jsme od
toho, abychom nyní věci řešili. Myslím také, že investice v cizích
státech, na cizím území, zvláště do strategických branží, mohou
vyvolávat určitá napětí. Obdobná situace byla v Litvě, po investici
do rafinerie v Mažeikiu. Ale daří se nám se s nimi vyrovnat -
vyjednali jsme snížení sazeb za přepravu v terminálu v přístavu
Klajpeda a v současné době projednáváme sazby za železniční dopravu
s litevskými státními drahami," vysvětluje své pojetí šéf
Orlenu.
Budoucí strategii PKN Orlen v Česku hodlá proto zaměřit spíše na
"modernizaci a optimalizaci", nikoli na zvyšování objemu výroby.
"Jak už jsem řekl, zvyšování kapacity rafinerií se v dnešní době
nevyplatí. Kdyby se zároveň objevila příležitost účastnit se
případné privatizace Čepra nebo Mera a konsolidace branže, tak
určitě takové návrhy zvážíme," podotýká.
Připouští, že zvažuje i možnost posílení dosavadní sítě čerpacích
stanic Benziny. "Pokud uvidíme, že boj se šedou ekonomikou v Česku
bude stále úspěšnější, tak budeme připraveni na to, abychom
uvažovali o zvětšování svého podílu v oblasti maloobchodu.
Sledujeme trh, ale konkrétní jednání s nějakou sítí stanic zatím
nevedeme," říká.
O problémech Orlenu v Česku hovořili údajně představitelé polské
společnosti i s členy své vlády a požádali ji, aby s řešením
pomohla. Jacek Krawiec ovšem tvrdí, že z obchodního sporu se
politický problém nevytváří.
"O jednáních politiků vůbec nevím. Vím ale, že zástupci Unipetrolu
se stále setkávají s českou vládou. Podotýkám mimochodem, že polská
státní pokladna vlastní jen 27 procent akcií Orlenu, takže je to
menšinový akcionář. Pro nás je spor s Merem pouze obchodní
záležitost, nikoli politická," říká.
Připouští ovšem, že by se česko-polské obchodní vztahy měly
výrazně zlepšit. V čem konkrétně?
"Soustředím se na to, čemu rozumím, tedy na branži pohonných hmot
a energetiku. V Česku je největší energetická společnost ČEZ,
kdežto Orlen je největší firma ve střední Evropě, počítáno podle
tržeb. Vidím právě oblasti, kde bychom mohli začít se spoluprací
výhodnou pro obě strany. Zatím mohu mluvit jen obecně, protože
konkrétní obchodní jednání se nevedou prostřednictvím médií. Ale
když se ptáte, tak se stačí podívat na oblasti působení ČEZ a
Orlenu. Jsme nejen zpracovatelem ropy, ale máme také koncese na
vyhledávání břidličného plynu. Chceme ho do budoucna využívat v
oblasti energetiky. Například tady jsou styčné plochy," naznačuje
možnosti spolupráce.
Před časem se dokonce už mluvilo o vytvoření jakéhosi
středoevropského energetického gigantu a objevila se jména firem
ČEZ, Orlen a maďarského MOL. Je dnes, po několika letech, tato
myšlenka definitivně mrtvá, nebo přece jen ožívá?
"Nyní je vytváření takových regionálních nadnárodních holdingů
mnohem těžší než před 10 lety. Důvodem je, že vlády od doby
vypuknutí krize chtějí mít spíše větší než menší kontrolu nad svými
národními energetickými společnostmi," mírní šéf Orlenu přílišný
optimismus.
Nicméně za první stupeň případného rozšíření polsko-české
spolupráce považuje vyřešení současných sporů Unipet-rolu s
distributory. Bude tedy ještě Orlen vůbec v Česku za dva roky, kdy
Jackovi Krawiecovi vyprší už druhé funkční období v čele firmy?
"Opakuji, že v současné chvíli žádný jiný scénář, než že budeme
stále přítomni v České republice, nepřichází v úvahu. Důležité ale
je, jak stále zdůrazňuji, aby ti, kteří rozhodují, byli otevřenější
vůči konstruktivnímu dialogu. Unipetrol je přece důležitou součástí
české ekonomiky."
![Jacek Krawiec](/media/34991/jacekkrawiec_318x179.jpg)
Dariusz Jacek Krawiec (45)
Vzdělání: Absolvent Ekonomické univerzity v Poznani.
Kariéra: V letech 1992 až 1997 působil ve společnostech Ernst
& Young a Price Waterhouse.
V roce 1998 měl na starost polský trh ve službách londýnské
pobočky japonské společnosti Nomura. Pak řídil např. firmy
Impexmetal či Elektrim. Od roku 2008 působí v čele PKN Orlen, loni
byl opětovně jmenován šéfem firmy na další tříleté období. Zasedá i
v dozorčí radě Unipetrolu ovládaného PKN Orlen.
PKN Orlen
- Největší firma ve středoevropském regionu podle tržeb, loni
dosáhly 35,9 miliardy dolarů.
- Zabývá se petrochemií a retailem - provozováním čerpacích
stanic.
- V Německu vlastní síť čerpacích stanic Star, v Litvě ovládá
stoprocentně rafinerii Orlen Lituva (dříve AB Mažeikiu Nafta), v
Česku je majoritním vlastníkem společnosti Unipetrol.
- Polský stát drží v PKN Orlen sice jen 28 procent akcií, ale
zákonem je upraveno, že může do vedení firmy jmenovat tolik svých
zástupců, že podnik de facto ovládá. Po pěti procentech akcií pak
vlastní fondy Aviva OFE a ING OFE, zbylých 62 procent akcií je na
volném trhu.
Unipetrol
- Majoritním vlastníkem petrochemické společnosti v Česku je PKN
Orlen s 63 procenty akcií, zbytek mají drobní akcionáři. Polská
firma získala Unipetrol v roce 2004 za zhruba 13 miliard
korun.
- Do Unipetrolu patří například společnosti Chemopetrol
(petrochemie), Paramo (asfalty, topné oleje) nebo největší síť
čerpacích stanic v Česku Benzina. Ve společnosti Česká rafinérská
má Unipetrol podíl 51,2 procenta, dalšími vlastníky jsou Eni (32,4
%) a Shell (16,4 %).
- Společnost zaměstnává celkem na 4 tisíce lidí.
- Unipetrol se loni propadl do rekordní ztráty 5,9 miliardy korun.
Majitel PKN Orlen z toho viní také české státní firmy Mero a Čepro,
které údajně počítají Unipetrolu neúměrně vysoké poplatky za
dopravu a distribuci ropy a pohonných hmot.
Autor: Martin Mařík, Marek Hudema, Zdroj: Economia