7. 1. 2013
Rafinerie budou dalších šest měsíců platit
státnímu přepravci ropy, firmě MERO vysoký tarif za dopravu ropy
ropovody IKL a Družba. Zástupci MERO a Unipetrolem ovládané České
rafinérské se v posledních prosincových dnech dohodli na tomto
částečném prodloužení původního patnáctiletého kontraktu, jehož
platnost skončila k poslednímu dni roku.
![MERO Nelahozeves](/media/26111/mero-nelahozeves.jpg)
Centrální tanoviště ropy
společnosti MERO u Nelahozevci
Na nových podmínkách se obě firmy marně domlouvají už od
roku 2009, kdy Česká rafinérská smlouvu vypověděla. Rafinerie
odmítají dál platit dosavadní cenu, která je nad průměrem tarifů na
ropovodech v Evropě, trvají na jejím snížení. MERO zas tvrdí, že
cena odpovídá nákladům a částečně pak vyšší tarif také kompenzuje
dvanáctimiliardovou státní investici do výstavby ropovodu IKL -
Ingolstadt a Centrálního tankoviště ropy v Nelahozevsi v roce
1996.
Šestiměsíční prodloužení dosavadních podmínek má poskytnout čas k
dalšímu vyjednávání. "Přivítali jsme možnost najít prostor pro
další jednání. Půlroční lhůta je kompromisem, my původně navrhovali
roční prodloužení, ale chápeme snahu České rafinérské jednání
urychlit," uvedl bez dalších podrobností generální ředitel MERO
Jaroslav Pantůček.
Ministerstvo průmyslu a obchodu, které má dohled nad státními
petrolejářskými společnostmi, podle mluvčího Tomáše Patáka
nevstupuje do obchodních jednání. "Uvítali jsme ale prolongování
stávající smlouvy o šest měsíců, neboť naším zájmem bylo předejít
situaci, kdy by mezi oběma subjekty neexistoval smluvní stav," říká
Paták.
Obě firmy tají technické i finanční podmínky, za jakých státní
MERO přepravuje ropu pro rafinerie.
Podle informací HN ale zaplatí Česká rafinérská ročně za přepravu
ropy do svých rafinerií v Kralupech a Litvínově až dvě miliardy
korun. V tom je cena přepravy ropovody Družba, IKL z bavorského
Ingolstadtu (za oba ropovody inkasuje MERO), ale i transalpinským
ropovodem TAL, který dopravuje ropu nakoupenou českými rafineriemi
z italského Terstu do Ingolstadtu.
MERO a Česká rafinérská tají i výši přepravního tarifu, o kterém
jednají. Podle informací HN se tarif u ropovodů v Evropě pohybuje v
rozmezí 3,5 až deset eur za tunu přepravené ropy. V Česku rafinerie
platí podle některých informací částku kolem sedmi až osmi
eur.
Vysoký přepravní tarif, případně i vysoká cena samotné ropy,
tuzemským rafineriím tolik neškodí - Česká rafinérská funguje v
takzvaném přepracovacím systému, kdy dostává od vlastníků stabilní
poplatky za zpracované tuny ropy. Ekonomické ztráty kvůli vysokým
nákladům jdou ale především na vrub akcionářů, kteří sami ropu
nakupují a obchodují pak s produkty. Zatímco MERO i přes klesající
objem přepravy ropy stále vykazuje zisk v řádu několika set
milionů, Unipetrol jako majoritní akcionář České rafinérské byl
loni ve ztrátě. A musí šetřit, kde se dá.
"V současné ekonomické situaci a snižující se poptávce ovlivňují
vysoké tarify společnosti MERO schopnost společnosti Unipetrol
vytvářet zisk," vysvětluje snahu o co největší snížení přepravních
poplatků mluvčí Unipetrolu Martin Pavlíček.
K akcionářům České rafinérské patří kromě Unipetrolu ještě Shell a
italský koncern ENI.
Autor: Miroslav Petr, Zdroj: Economia