9. 7. 2012
Od poloviny července 2012 je v provozu nový
ropovod na Středním východě, a to na území Spojených arabských
emirátů. Poměrně malá publicita, jíž se této události s výjimkou
zemí v daném regionu Asie dostalo, je v kontrastu s tím, jak
dalekosáhlé hospodářské a geopolitické důsledky tento nový
produktovod má a bude mít nejen pro tuto oblast bohatou na ropu,
ale pro celkový světový obchod s ropou a její
dopravu.
Ropovod pojmenovaný ADCOP (Abu Dhabi Crude Oil Popelíne)
vede z těžební oblasti Habšán (Habshan) v západní části Spojených
arabských emirátů (SAE) směrem na východ, překonává horské a
pouštní terény na jih od měst Abú Zabí (Abu Dhabi) a Dubaj,
prochází oblasti Šardža (Sharjah) a Ras al-Chajma (Khaimah), přes
pohoří Hadžár (Hajar) a končí v přístavu Fudžajra (Fujairah) v
Ománském zálivu Indického oceánu. Je dlouhý 380 km a jeho průměr
činí 120 cm.
Stavbu, jež začala v roce 2008, realizovaly firmy China Petroleum
and Construction Corporation a LF Consulting Engineers. Jejím
investorem a nynějším provozovatelem ropovodu je organizace IPIC -
International Petroleum Investment Company z Abú Zabí, finančního
centra SAE. Stavba přišla celkem na 10 miliard dirhamů (tj. 4,2
mld. USD).
Až 1,8 milionu barelů denně
Ropovod má denně přepravit 1,5 až 1,8 milionu barelů ropy
třídy Murban blend. Jeho kapacita je však ještě o něco vyšší a IPIC
počítá s tím, že by se jím v brzké době mohly přepravovat až 2/3
objemu ropy těžené v zemi a určené pro vývoz.
Na konci ropovodu v přístavu Fudžajra stojí zatím jen zařízení pro
přečerpávání surové ropy do tankerů, avšak IPIC už plánuje, že zde
v krátké době postaví i rafinérii, což má stát 5 miliard
dirhamů.
Hlavní důvod, proč se stavělo
Proč se SAE rozhodly postavit ropovod se značnými náklady,
zvláště když jde o bohatého ropného producenta? Důvody byly: snaha
urychlit a zlevnit dopravu ropy do expedičního místa na pobřeží,
ale hlavně silné obavy ropných těžařů v SAE z dlouhodobě nejisté
mezinárodní situace na Středním východě.
Největší pak byla obava z ekonomické, politické a vojenské
politiky Íránu, země, s níž SAE sousedí přes vody úzkého Perského
zálivu a která své sousedy už dlouhou dobu znepokojuje. Perským
zálivem proplouvají cisternové lodě dopravující z těžebních zemí
soustředěných kolem západní části zálivu do odběratelských zemí
zhruba 20 % celkově spotřebovávané ropy na světě.
SAE se chtěly vyhnout nebezpečné situaci, kterou Írán udržuje v
tomto zálivu a hlavně v jeho nejužším místě - Hormúzském průlivu.
Íránské orgány zde již vícekrát omezovaly v plavbě lodě plovoucí
pod vlajkami některých zemí a již dlouho trvá hrozba, se kterou se
tato země netají a kterou občas otevřeně hlásá, že vojensky uzavře
Hormúzský průliv. Ostatně íránské vojenské lodě hlídkují v úzkém
průlivu soustavně už řadu měsíců. Tlak v tomto prostoru Írán
využívá k mezinárodně-politickému nátlaku.
SAE v současnosti pro sebe eliminovaly toto riziko tak, že průliv
novým suchozemským ropovodem prostě obešly, i když toto řešení bylo
nákladné. Jsou schopny díky němu vyvážet svou ropu i v případě, že
by byl průliv uzavřen.
Mapka s trasou
ropovodu na území SAE obcházející Hormúzský
průliv
![ADCOP ropovod](/media/32076/adcop-ropovod.jpg)
Autor: t, Zdroj: Economia