17. 6. 2019
V roce 2030 bude v Česku chybět až 20 tisíc dobíjecích
stanic pro elektromobily. O pět let dříve bude deficit 3000 stanic.
Na kolokviu zástupců automobilek a vlády to uvedl prezident
Sdružení automobilového průmyslu Bohdan Wojnar. Jedna dobíjecí
stanice by měla podle expertů obsluhovat zhruba deset
elektromobilů.
![Elektromobilita](/media/185113/nabijeci-stanice-rostou-i-u-supermarketu.-na-snimku-lidl.jpg)
V současnosti funguje v Česku kolem 400 dobíjecích stanic.
Dotační program ministerstva dopravy počítal s 1300 dobíjecími
místy v roce 2020, což podle sdružení k pokrytí deficitu počtu
stanic stačit nebude. V oblasti elektromobility se tak Česko řadí k
zemím s nejméně hustou dobíjecí sítí. Síť dobíjecích stanic bude
přitom nutně potřeba, protože Evropský parlament rozhodl o snížení
emisní limity do roku 2030 o 37,5 procenta. V návaznosti na to
například německá vláda představila povinné prodejní kvóty pro
elektromobily a hybridy, které budou muset od roku 2025 tvořit 25 %
prodejů a od 2030 celých 50 %.
Ministerstvo dopravy České republiky proto podpoří výstavbu
dalších dobíjecích stanic. Do poloviny roku 2022 by mělo vzniknout
dalších 125 dobíjecích stanic pro elektromobily. Stát na jejich
výstavbu poskytne zájemcům až 130 milionů korun z evropských fondů.
O dotaci na vybudování dobíjecích stanic se mohou zájemci přihlásit
do 31. července 2019. Šanci peníze získat ale bude mít pouze
uchazeč, který již na území členských států EU provozuje alespoň
deset veřejně přístupných dobíjecích stanic a který na základě
programu vytvoří v Česku rovnoměrnou síť čítající zmíněných 125
dobíjecích stanic. Příspěvek ministerstva může tvořit až 70 procent
celkových výdajů. Stát naopak neuvažuje o podpoře na nákup
elektromobilů pro fyzické osoby, jen pro podnikatele a úřady.
Dobíjecí stanice pro elektromobily se stále častěji umísťují u
klasických čerpacích stanic. Jaké podmínky musí tyto čerpací
stanice splňovat, jsme se zeptali velkých firem, které dobíjecí
stanice provozují.
ČEZ, mluvčí Martin Schereier:
Skupina ČEZ provozuje největší tuzemskou síť s více než 140
veřejnými dobíjecími stanicemi, z toho je přes osmdesát
rychlodobíjecích zařízení. V průběhu loňského roku jsme uvedli do
provozu téměř 50 stanic, většinou rychlodobíjecích. Výstavba sítě
tak probíhala průměrným tempem jedné stanice za týden, které bychom
letos rádi minimálně udrželi. Rychlý rozvoj elektromobility v České
republice si v příštích letech vyžádá instalaci stovek dobíjecích
bodů. Rychlodobíjecí stanice jsou dnes samozřejmostí na dálnicích
D1 nebo D5, ale např. i v Písku, Českých Budějovicích, Ostravě,
Třinci, Šternberku, Karviné nebo Valašském Meziříčí. Cílem pro
konec roku 2019 je tedy síť čítající celkově zhruba 200 stanic, o
rok později bychom rádi přidali dalších minimálně padesát.
Investice do výstavby by se měly i nadále pohybovat v řádu desítek
milionů korun ročně.
ČEZ jednotně osazuje nové lokality rychlodobíjecími
stanicemi ABB, k jejichž standardní výbavě patří zejména DC
konektory s nabíjecími standardy CHAdeMO a CCS umožňující nabíjet s
výkonem až 50 kW. Stanice jsou připojeny k platformě fungující na
principu cloudu, která umožňuje monitorovat zařízení v reálném čase
a provádět vzdálenou diagnostiku. Výstavba sítě dobíjecích stanic
ČEZ je z části financovaná z dvojice grantů evropského programu
CEF, pro oblast Doprava, v jehož výzvách ČEZ v uplynulých letech
uspěl. Evropská komise touto cestou podporuje propojování Evropy
budováním dobíjecích stanic podél hlavní silniční sítě TEN-T.
Výstavbu sítě stanic výrazně urychlilo uzavření rámcových
kontraktů se sítěmi čerpacích stanic a obchodních nebo stravovacích
řetězců jako např. Benzina, Kaufland nebo McDonald´s. V případě
všech lokalit, kde je zvažována výstavba dobíjecích stanic, jsou
nejdůležitějšími parametry:
1) dostatečná frekvence dopravy v lokalitě a dobrá dopravní
dostupnost;
2) možnost přivedení dostatečného energetického výkonu (i s
ohledem na možné budoucí rozšiřování počtu stojanů v lokalitě),
který umožní např. provoz 1-3 rychlodobíjecích stojanů vedle
sebe;
3) odpovídající zázemí (občerstvení, toalety atd.), které řidič
elektromobilu může využít během doby, kdy jeho vůz doplňuje energii
svého akumulátoru.
Petr Holubec, mluvčí PRE:
Technické parametry pro zbudování dobíjecí stanice jsou vlastně
prosté, na čerpacích stanicích počítáme s výstavbou tzv.
rychlodobíjecích stanic (DC 50kW-350kW…), kdy se auto dobíjí v
řádech desítek minut. Toto nastavení nám rovnou říká, a možná je to
úsměvné, že na čerpací stanici je třeba mít dostatek prostoru,
nejméně tedy cca 2 parkovací stání a možná také rezervní prostor
pro případnou technologii (např. trafostanice). Z pohledu regulace
je dobíjecí stanice na čerpací stanici vlastně stavbou jako každá
jiná, což v kontextu českého stavebního zákona již samo napovídá,
že jde o komplikovaný proces. Co se liší, jsou požadavky na
dostupnost elektrické sítě, a tedy dostupný příkon jako např. pro
cca 6 domácností (jistič 3x100 - 125A), s čímž se mnohdy u
čerpacích stanic nepočítalo. Dalším požadavkem je řada požárně
bezpečnostních norem a také třeba interní předpisy jednotlivých
provozovatelů. Dále je také třeba myslet na to, že bude stanice na
stávající komunikaci, a tedy je třeba respektovat dopravně
technické řešení v lokalitě.
Na čerpacích stanicích našich partnerů (ČEPRO, OMV,
Benzina) plánujeme letos jednotky kusů. Mimo to nás čeká něco přes
desítku dobíjecích stanic na území hlavního města Prahy. Nejnověji
to bude v dubnu rychlonabíjecí stanice u Penny Marketu v
Uhříněvsi…
Martina Slavíková, mluvčí E.ON:
Na místě výstavby musí být dostatečná kapacita elektrického
připojení - a to buď v trafostanici vlastníka pozemku, anebo v
distribuční trafostanici lokálního distributora elektrické energie.
Toto je jeden z významných faktorů, který rozhoduje o tom, zda u
dané čerpací stanice můžeme dobíječku vybudovat. Samozřejmě též
záleží na umístění dané čerpací stanice a zázemí, které je k
dispozici.
Rychlonabíjecí stanice stavíme u hlavních silničních tahů, kde
je uživatelé elektromobilů nejvíce potřebují, aby mohli překonávat
větší vzdálenosti, a také u obchodních center, kde je to rovněž
praktické, protože auto necháte dobíjet a v mezičase si vyřídíte
potřebné nákupy. V tomto ohledu spolupracujeme se silnými partnery,
jako je třeba Globus nebo MOL.
Zároveň víme, že lidé už teď nabíjejí své elektromobily přes noc
doma a tento trend v budoucnu poroste. Naším cílem je na toto
chování klientů začít připravovat distribuční síť už nyní -
posilovat ji a zavádět chytré prvky, a to zejména ve městech, kde
předpokládáme v následujících letech největší rozvoj
elektromobility.
V současné době provozujeme 31 dobíjecích stanic (21
rychlodobíjecích stanic, 6 pomaludobíjecích stanic a 4 wallboxy).
Během letošního roku počítáme s výstavbou minimálně dalších 20
rychlodobíjecích stanic a jedné ultrarychlodobíjecí stanice s
výkonem 150 kW (tzv. ultrafast charger). Plány ohledně výstavby
pomaludobíjecích stanic máme prozatím otevřené.
Letos budeme pokračovat ve výstavbě rychlonabíjecích stanic u
hypermarketů Globus, konkrétně to bude v Olomouci a Brně, kde budou
stanice v provozu během dubna, dále pak v Pardubicích, Ostravě,
Havířově, Plzni, Liberci, Chomutově a též v Karlových Varech.
Pavel Grochál, mluvčí innogy ČR:
Veřejně provozované dobíjecí stanice pro elektromobily
instalujeme primárně podle komerční smysluplnosti. Tzn. u čerpacích
stanic a jiných zařízení, kde se řidič dlouho nezdrží, instalujeme
rychlé dobíjecí stanice (DC), u zařízení, kde řidič parkuje delší
dobu v řádu několika hodin, volíme pomalé (AC) dobíjecí
stanice.
Čerpací stanice volíme podle několik hlavních kritérií,
samozřejmě je důležitá ochota partnera spolupracovat, ochota
dedikovat jedno až dvě parkovací místa pouze pro dobíjení.
Z technického pohledu je to dostatečný elektrický příkon,
případně náklady na jeho zvýšení (u velmi rychlých stanic se bavíme
o výstavbě trafostanice).
Ten absolutní základ je zhodnocení lokality podle intenzity
dopravy. Snaha je stavět rychlé stanice u hlavních dopravních
koridorů s vysokou intenzitou dopravy. Pokud je to blízko hlavních
dopravních tahů, rozhoduje, jak se řidič z hlavního tahu ke stanici
dostane, zda bude dostatečně motivován z hlavního tahu sjet a jaký
komfort lokalita čekajícímu řidiči poskytne.
V plánu máme pro roky 2019 a 2020 vybudovat více než 20 rychlých
stanic po celé ČR.
Autor: Alena Adámková, Zdroj: PETROLmagazín