4. 10. 2021
![Loď](/media/228099/aut2449.jpg)
V polovině června bylo v říčním přístavu
Hluboká nad Vltavou uvedeno do provozu veřejné servisní centrum,
kde mohou kapitáni rekreačních lodí na horním toku Vltavy
natankovat bezpečně benzín nebo naftu z nové čerpací stanice.
Významně se tak zvyšuje bezpečnost a minimalizuje riziko znečištění
vody při doplňování pohonných hmot pro plavbu na vodní cestě
v oblíbené rekreační oblasti. Byli jsme se tam
podívat.
Počet lodí na Vltavě roste
Popularita rekreačních lodí v ČR rok od roku roste o
desítky procent. Například plavební komorou Hluboká nad Vltavou
v roce 2020 proplulo 3242 lodí, což bylo o 17,6 procenta více
než o rok dříve. Bohužel služeb na našich tocích a kanálech je
zatím pomálu, a tak je každá aktivita vítána. Problém je
v tom, že čerpací stanice na vodních tocích jsou sezonní
záležitostí a pro soukromého podnikatele to není z hlediska
návratnosti příliš atraktivní investice. Jediné dvě možnosti
doplnit pohonné hmoty na Vltavě představovalo dosud servisní
plavidlo u nábřeží Edvarda Beneše v Praze, které slouží hlavně
pro velké výletní parníky, a soukromá čerpací stanice na Slapech,
která poskytuje své služby od roku 2012. "Na
problém nedostatečných služeb na naších tocích upozorňovala řada
lidí dlouhodobě, ale dlouho trvalo, než byl navrhovaný projekt
schválen, a ještě déle pak trvalo, než jsme dosáhli potřebných
povolení," říká Jan Bukovský z ŘVC, který projekt čerpací
stanice na Hluboké zajišťoval.
Nově nyní kapitáni rekreačních lodí na Vltavě mohou natankovat
také v Hluboké nad Vltavou. Servisní centrum stojí v přístavu,
který byl otevřen teprve v roce 2015 a s kapacitou 74
rekreačních plavidel se jedná o největší přístav svého druhu
v České republice. Zřizovatelem, investorem i provozovatelem
centra je státní organizace Ředitelství vodních cest České
republiky. "Poté, co jsme v roce 2017 uvedli do
provozu poslední plavební komoru Hněvkovice a nových 33 km vodní
cesty do jihočeské metropole se otevřelo plavbě, zkompletovali jsme
tak sadu moderních služeb pro provoz vodní dopravy, kterou vůdci
plavidel postrádali," vysvětluje poslední aktivitu ŘVC ČR
ředitel Lubomír Fojtů a dodává, že servisní centrum v Hluboké
nad Vltavou je po Veselí na Moravě druhou takovou aktivitou na
našich tocích, která pomůže obsluhovat plavidla šetrně
k životnímu prostředí. Dosud museli provozovatelé lodí složitě
dovážet nádoby s pohonnými hmotami od
standardních čerpací stanic, což se občas neobešlo bez
drobných havárií.
Unikátní mobilní kontejner
Původně se uvažovalo o tom, že se čerpací stanice zřídí
v přístavu České Vrbné, ale nakonec volba padla na větší
přístav na Hluboké. Problém byl, že přístav Hluboká je
v záplavovém pásmu a jeho uzavírací systém je schopný zastavit
nejvýše 20letou vodu. To se nakonec podařilo vyřešit tím, že
čerpací stanice bude umístěna v mobilním kontejneru, který se
v případě potřeby převeze na bezpečné místo. Stanice byla
designově opláštěna, aby citlivě zapadla do pohledově exponovaného
prostoru přímo pod zámkem Hluboká. Celkové investiční náklady
dosáhly částky 5 milionů korun a byly financovány z rozpočtu
Státního fondu dopravní infrastruktury.
Dodavatelem zařízení byla česká firma Petrocard z Ostravy,
která postavila unikátní kontejner se dvěma tankovacími stojany
Adast na klasický benzín a motorovou naftu. Zákazníci při tankování
využívají 12 m dlouhé hadice s bezúkapovou pistolí. V
kontejneru jsou pak integrovány dvě nádrže o celkovém objemu 25
tisíc m3. Kvůli snížení provozních nákladů je čerpací
stanice bezobslužná a platba je možná pouze prostřednictvím
platebních karet.
Nabídku služeb pro rekreační plavbu po Vltavě doplňuje
v servisním centru zařízení pro odčerpávání odpadních vod
z nádrží lodí do kanalizace a také důležité odčerpávání
nádních vod ze strojoven a dna plavidel, jež mohou být
kontaminované ropnými látkami. Nádrž na nádní vody v přístavu
Hluboká má kapacitu 5 tisíc m3 a musí být po naplnění
vyčerpána. Provozovatelé lodí pak samozřejmě mohou v přístavu
Hluboká doplnit pitnou vodu a na jednotlivých stáních případně
dobít baterie.
Jaká bude poptávka
Právě potřebná kapacita nádrží se nedala dopředu přesně
odhadnout, protože se vůbec netušilo, jaká bude po pohonných
hmotách z hlediska provozovatelů rekreačních lodí poptávka.
Zřizovatel se totiž mohl orientovat pouze podle množství lodí,
které využívají plavební komoru na Hluboké. Hrubý odhad byl cca 10
tisíc litrů pro benzín a to samé pro naftu, přičemž doplnění nádrží
by probíhalo jednou měsíčně, aby se splnila norma s ohledem na
absenci zabezpečené plochy pro stáčení pohonných hmot. "A ukázalo
se, že náš odhad byl správný. Za červenec bylo totiž vyčerpáno
přibližně 5300 litrů benzínu a 658 litrů nafty," říká Jan Bukovský.
Důvodem malé výtoče nafty je samozřejmě skutečnost, že většina
menších lodí má zážehový motor.
Zákazníci mají k dispozici standardní benzín
s oktanovým číslem 95 (E5) a motorovou naftu (B7)
s biosložkou. "Problém s biosložkou jsme neřešili, museli
bychom žádat o výjimku na ministerstvu průmyslu a obchodu, což jsme
zatím neudělali. Vycházíme z toho, že majitelé plavidel dosud
využívali standardní paliva na běžných čerpacích stanicích, která
rovněž obsahují biosložku, a neměli s tím problém," vysvětluje
Jan Bukovský.
Dodavatelem pohonných hmot na čerpací stanici na Hluboké se
stala pro letošní rok státní společnost Čepro, která tuto zakázku
vyhrála ve veřejném výběrovém řízení. "Zájemců nebylo mnoho, tato
zakázka není zas tak moc atraktivní," vysvětluje Jan Bukovský.
Velkoobchodní cena se řídí standardně podle rotterdamské burzy,
koncové ceny pro zákazníky jsou stanoveny tak, aby se alespoň
částečně vrátily vložené náklady a provozovatelům lodí se
nevyplatilo tankovat do kanystrů u standardních čerpacích stanic
jako dříve.
Další pumpa bude v Týně
Ředitelství vodních cest pracuje na projektu další čerpací
stanice se servisním centrem v Týně nad Vltavou, která by měla
být uvedena do provozu asi za tři roky. Vedle absence čerpacích
stanic má vodní cesta na horní Vltavě i další dlouhodobě neřešené
problémy, které se ŘVC snaží odstranit. Jedná se o malou hloubku
pod plavební komorou Kořenská a nízký most v Týně.
V prvním případě se dno prohlubuje, most by měl být zdvihací.
Uvažuje se i o plavební komoře na Jiráskově jezu v Českých
Budějovicích, která by vpustila lodě do historického centra
města.
Autor: Jiří Kaloč, Zdroj: PETROLmagazín číslo 4/2021