25. 10. 2021
![ČEPRO](/media/228272/hlavni-fotrka.jpg)
Státní podnik Čepro spravuje mimořádně propracovanou a
hustou síť skladů pohonných hmot, které jsou propojeny
produktovodem a umožňují pružné a bezpečné zásobování koncových
zákazníků, kterými jsou pochopitelně hlavně čerpací stanice.
Navštívili jsme sklad v Potěhách u Čáslavi, kde Čepro
připravuje zajímavý projekt na dálku řízeného skladu. Po zkušebním
provozu a jeho následném vyhodnocení předpokládá rozšíření tohoto
systému i v některých dalších skladech společnosti
Čepro.
Nejhustší na světě
První velkokapacitní sklad pohonných hmot se u nás začal budovat
poblíž Roudnice nad Labem už v roce 1942. Iniciovali ho tehdy
němečtí okupanti, kteří na výstavbu podzemních nádrží na levém
břehu Labe využili mimo jiné zajatce. Následně vznikl i první
produktovod pro benzín a naftu mezi roudnickými sklady a rafinerií
v Záluží. Tím byl položen základ skladování a distribuce
pohonných hmot na českém území, další etapa následovala až po roce
1948. Síť produktovodů se postupně rozšiřovala po celém území České
republiky, i když hnacím motorem nebyly komerční potřeby, ale
strategicko-politické a bezpečnostní cíle tehdejšího režimu.
Státní podnik Čepro, který sklady spravuje, vznikl až
v roce 1994. Jeho hlavním úkolem byla původně ochrana zásob
státních hmotných rezerv, ale nakonec se společnost věnuje i
velkoobchodnímu prodeji pohonných hmot a provozuje vlastní síť
čerpacích stanic EuroOil. Současná síť produktovodů, kterou Čepro
spravuje, patří mezi nejhustší na světě a zároveň splňuje i
nejpřísnější bezpečnostní kritéria.
Dva miliony kubíků
Logiku rozmístění jednotlivých skladů určili již za války Němci,
kteří vybudovali páteřní část od Roudnice až po Kralupy. Následně
vznikla ještě tzv. šlapanovská větev, která vedla na rakouský
Schwechat. Další rozmístění určila studená válka v 50. letech
a maximální snaha zabezpečit ropnými produkty hlavně armádu. V
současnosti Čepro provozuje celkem sedmnáct skladů s kapacitou
okolo 2 000 000 m3, kde se skladují základní produkty
jako nafta, benzín, letecký petrolej, biosložky a aditiva. Celkově
na všech skladech, které jedou v režimu nonstop, pracuje okolo
500 zaměstnanců. Na většině skladů také nechybí železniční vlečka,
takže palivo je možné přijímat nebo vydávat i po železnici. Menší
objemy jako například biosložky nebo aditiva se distribuují pomocí
autocisteren.
Důležitý uzlový bod
Důležitým uzlovým bodem a také posilovací stanicí mezi
produktovodní centrálou v Hněvicích u Roudnice nad Labem a
Šlapanovem je sklad v Potěhách u Čáslavi. Produkty prochází
z Hněvic sklady v Mstěticích a Novém Městě u Kolína na
Potěhy, kde je třeba zvýšit tlak v produktovodech tak, aby
směrem do Šlapanova zvládl produkt překonat převýšení 260 m
v rámci Českomoravské vrchoviny. Samotný sklad v Potěhách
jinak disponuje čtyřmi podzemními nádržemi o celkové kapacitě 32
tisíc m3 se strojovnou pro výdej pohonných hmot
z nádrží zpět do produktovodu. Dále jsou zde umístěné dvě
koncová zařízení produktovodu pro čištění a inspekce produktovodu a
čerpací stanice, pomocí které probíhá posílení čerpání na trase
produktovodu do Šlapanova, ale také do pardubického Parama. Ve své
době byl v areálu skladu napojen podzemní produktovod se dvěma
šachtami, které sloužily pro přímý odběr z produktovodu k vojenským
účelům a v případě výjimečného stavu bylo možné čerpat pohonné
hmoty, ale ty doby jsou dávno pryč. Dnes celý objekt o rozloze 12
hektarů slouží komerčním účelům a je nedílnou součástí trasy
Hněvice-Nové Město-Potěhy-Šlapanov.
Využití ropovodu do Parama
V roce 2014 došlo k propojení produktovodu Čepro a ropovodu
Mero a k výstavbě nového koncového zařízení v areálu skladu
Potěhy. Společnost Čepro nyní zajišťuje distribuci nafty přímo do
skladu společnosti Unipetrol v Pardubicích. Produktovod nahradil
železniční dodávky z rafinerií Kralupy nad Vltavou a Litvínov.
V tomto ohledu je sklad Potěhy unikátní v tom, že jako jediný
sklad dodává produkt pomocí produktovodu koncovému zákazníkovi.
Sklad v Potěhách byl zprovozněn v roce 1953, kdy byly
vybudovány i výše zmíněné podzemní nádrže a koncové čerpací
stanice. Samozřejmě, že v průběhu necelých 70 let, kdy je
sklad v provozu, prošel mnoha úpravami v rámci zvyšování
efektivity, bezpečnosti i automatizovaného řízení.
"V posledních letech bylo rehabilitováno i původní potrubí
produktovodu, zvyšovala se i jeho průchodnost a instaloval systém
detekce poruch," říká Marek Kachlíř, vedoucí skladu.
Původně se všechno dělalo ručně, a tak sklad zaměstnával více
než 30 pracovníků nejrůznějších profesí. S postupnou
mechanizací a automatizací se jejich počet snižoval na současných
šest. Cílem zmíněného projektu navazujícího na logický směr dalšího
rozvoje společnosti je efektivita provozu skladu a stálé zvyšování
úrovně provozní bezpečnosti. Autonomní reakce na mimořádné události
- v případě poruchy - slouží k zabránění havárii či k ochraně
proti škodám na zdraví a životě, na ŽP a majetku. Provoz
technologie bude řízen vzdáleným přístupem z centrálního
provozního dispečinku v Hněvicích, bez zásahu lokální obsluhy.
Marek Kachlíř, vedoucí skladu Potěhy, nás seznámil nejen
s minulostí a současností svého pracoviště, ale také
s připravovaným projektem, který má se svými podřízenými na
starosti.
Sklad byl v průběhu let průběžně modernizován a vylepšován.
Již v 70. letech byl například postaven velín, který umožňoval
částečně vzdálené řízení technologií, čímž došlo k výraznému
zlepšení pracovních podmínek pro zaměstnance. V roce 2008
prošel sklad rozsáhlou rekonstrukcí, podzemní železobetonové nádrže
byly opatřeny novou dvouplášťovou laminátovou vložkou (systém
DOPA1). "Díky unikátnímu řešení vzniká mezi oběma vrstvami
laminátu podtlak, který sám o sobě indikuje při poklesu pod -300
mbar narušení jedné z vrstev a případnou netěsnost nádrže. Tím
předchází vzniku havárie," vysvětluje Marek Kachlíř. Ve stejném
roce byl nový velín vybaven novým řídicím systémem a vybudována
také zbrusu nová čerpací stanice s koncovým zařízením a
výkonnějšími čerpadly řízenými pomocí frekvenčních měničů. Původní
nouzovou elektrárnu nahradil nový kontejnerový diesel generátor
Cummins o výkonu 833 kW, který nabíhá automaticky do sedmi sekund
po výpadku dodávky z veřejné sítě a bez problémů vyrobí
potřebnou energii pro celý sklad včetně produktovodních
čerpadel.
Výrazné posílení bezpečnosti
"Projekt plné automatizace skladu v Potěhách je samozřejmě
podmíněn mnoha technologickými úpravami pro zvýšení úrovně provozní
bezpečnosti a po jejich dopracování nic nebrání zahájení vzdáleného
řízení skladu," říká Marek Kachlíř. Z hlediska požárního
zabezpečení bylo nutné provést úpravy systému elektronické požární
signalizace (EPS), který byl optimalizován na bezobslužný provoz
rozšířením bezpečnostních prvků a doplněno o zařízení dálkového
přenosu (ZDP) s napojením na PCO HZS kraje. Pro HZS byl zřízen
klíčový trezor (KTPO), obslužné pole požární ochrany (OPPO) a
systém generálního klíče. Dále byla nainstalována tlačítka Total
Stop pro odpojení napájení veškerých zdrojů elektrické energie bez
možnosti spuštění nouzového zdroje.
Technologie skladu byla doplněna o tlakoměry, pojistné ventily,
snímače hladiny a další důležitá bezpečnostní zařízení pro
zajištění bezpečného provozu. V případě úniku ropných látek
jsou zde instalovány tzv. havarijní vidličky, které signalizují
havarijní hladinu v nádržích či bezodtokových jímkách
s přenosem do řídicího systému. Při dosažení havarijní hladiny
dojde k odstavení technologie skladu a uzavření všech armatur.
"Všechny bezpečnostní prvky si podle našich zkušeností nastavujeme
sami," říká Marek Kachlíř a dodává, že hodnoty tlakoměrů jsou
vybaveny displejem, aby obsluha vždy při manipulaci viděla, zda
zařízení nejsou pod tlakem. Všechna čerpadla byla osazena snímači
vibrací s přenosem do řídicího systému. Všechny ručně ovládané
armatury pak musely být nahrazeny elektrickými, aby je bylo možné
ovládat na dálku. Dále došlo k opláštění objektů pro zajištění
případného rozstřiku PHL v objektu a k instalaci havarijních
čerpadel do záchytných jímek v objemech 220 a 580 pro automatické
vyčerpávání jímek v případě úniku PHL. Pilotním projektem bylo
sjednocení centrálních UPS v rozvodnách skladu, napájení
systémů ŘS, MaR a CCTV, doba zálohování je stanovena na 5 hodin. A
v neposlední řadě přibylo i zařízení pro automatické
odvzdušnění technologie při výdeji z nádrží do produktovodu,
které zabrání případnému nasátí vzduchu do čerpadla.
Poplachový zabezpečovací systém prošel modernizací doplněním
radarů pro střežení perimetru, pohybových detektorů snímačů
otevření dveří a poklopů a dalších prvků, včetně nastavení
přístupových oprávnění na principu přístupových karet. Modernizován
byl i kamerový systém doplněním kamer se záznamovým zařízením do
technologií a areálu skladu. Pro vizualizace stavů bezpečnostních
prvků EPS, PZTS a CCTV byla instalována grafická nadstavba pro
vzdálený dohled dispečinku produktovodů a dohledové centrum
v Hněvicích.
Ochrana životního prostředí
Již od 80. let se zde začalo přemýšlet o ekologii, respektive o
možnostech úniku ropných látek do spodních vod. Zjistit to měly
kontrolní vrty. K tomu je třeba dodat, že do dnešních dnů zde
nedošlo nejen k žádné havárii, ale ani k významnější
mimořádné události a ohrožení okolní přírody nebo spodních vod.
Ochrana byla ještě v novém tisíciletí zlepšena drenáží pod
nádržemi, které v případě průsaku odvedou kontaminovanou vodu
do nově vybudované sanační stanice.
Vše pod kontrolou z Hněvic
Cílem projektu byl plně autonomní provoz celého skladu bez
potřeby zásahu lokální obsluhy. Velmi složité bylo vypracování
automatických čerpacích režimů (sekvencí) pro všechny varianty
čerpání (tranzitní čerpání, výdej z nádrží a příjem do
nádrží). Proběhl upgrade PLC systému na nejnovější platformu, která
garantuje vyšší dostupnost systému a vyšší odolnost z pohledu
kybernetické bezpečnosti. Doplnění software PLC proběhlo se
zaměřením na ošetření všech nestandardních stavů technologie nejen
v Potěhách, ale i s možností odstavení a uzavření technologie
sousedních skladů. Jedním z požadavků bylo řešení autonomních
událostí, resp. reakce na mimořádné události v případě poruchy
a zabránění případné havárii či škodám na zdraví a životě, životním
prostředí a majetku.
"Očekáváme, že nejdříve spustíme celý systém zkušebně na rok a
částečně to budeme sledovat prostřednictvím zaměstnanců, kteří
budou dohlížet na místě, zda všechno funguje, jak má," říká Marek
Kachlíř a dodává: "Po zkušebním provozu a jeho následném
vyhodnocení předpokládám, že do budoucna je téma automatizace a
digitalizace veškerých procesů nevyhnutelné pro zvýšení efektivity
provozu skladů společnosti Čepro. Možná si říkáte, že automatizace
sebere lidem pracovní místa, ale podle mě je správné, pokud lidé
dělají něco smysluplného, a ne práci, kterou dnes bez problémů
zastanou stroje nebo počítače. Automatizace procesů jde také vstříc
aktuálním opatřením souvisejícím s potlačením šíření nákazy
covid-19. Automatizací se zároveň vyvarujete chyb, které by mohly
vzniknout v důsledku selhání lidského faktoru."
Autor: ČEPRO, a.s., Zdroj: PETROLmagazín číslo 4/2021