20. 9. 2022
![Biometan](/media/233952/trdicni-zdroje-biometanu-v-zivocisne-vyrobe.jpg)
Náhrada za plyn z Ruska? Jen částečně
Jednou z možností, jak se zbavit závislosti na
ruském plynu, by se mohl stát biometan. K náhradě zemního plynu ale
může přispět podle expertů jen částečně. Už nyní je Evropa světovým
lídrem ve výrobě biometanu, k hlavním tahounům patří zejména
Německo, Itálie a Francie. Teď chce Evropská komise jeho výrobu
zásadně navýšit, a to dokonce dvojnásobně. Do roku 2030 by tak
roční produkce biometanu měla podle plánů Komise vzrůst na 35
miliard kubíků a nahradit zhruba pětinu zemního plynu z
východu.
Neradostná situace v Česku
V ČR se dnes nachází zhruba 450 bioplynových stanic, které již
delší dobu vyrábí elektřinu a teplo. Většina vznikla zhruba dekádu
zpátky, mezi lety 2005 a 2012. A jen jediná, v Rapotíně, umí
vtlačovat biometan do plynárenské sítě, tedy nabízet jej k využití
v infrastruktuře zemního plynu. Příčinou, proč se biometan v
tuzemsku vyrábí jen pomálu, je právě to, že ještě donedávna
nepatřil mezi podporované zdroje. A bez podpory nebyl vůči zemnímu
plynu cenově konkurenceschopný. Většina bioplynek tak zůstává
"pouze" u bioplynu.
Aby mohl bioplyn hrát významnější roli, musela by ČR také
vyčlenit více zemědělské půdy pro pěstování vstupních plodin. To je
však podle energetického experta Karla Polaneckého z Hnutí Duha
omezeno nutností využívat půdu k potravinářské produkci a potřebou
udržitelného hospodaření. "Transformace části bioplynových stanic
na výrobu biometanu je možná a může částečně eliminovat problém s
využitím produkovaného tepla," řekl mimo jiné serveru Euroactiv.
Zemědělské bioplynové stanice jsou však většinou moc daleko od
míst, kde by se dalo teplo z kogeneračních jednotek využít pro
vytápění.
Blýská se na lepší časy?
V dohledné době nás však možná čeká boom biometanu, i když
potenciál jeho výroby je omezen množstvím potřebné suroviny. Jako
první distributor v ČR ho začala do své sítě vtláčet na konci roku
2019 společnost GasNet. Biometan v tomto případě vyrábí bioplynová
stanice v Rapotíně na severní Moravě. Ta je napojena přímo na
distribuční síť. "V současnosti máme smlouvy o budoucím připojení s
dalšími stanicemi. V tuzemsku je přes 550 bioplynových stanic.
Kromě toho se plánuje mnoho nových projektů. Biometan má tak u nás
velký potenciál. Do roku 2030 by mohl nahradit 10 až 15 % tuzemské
spotřeby zemního plynu pro potřeby vytápění i silniční dopravy,"
vysvětluje Ivo Jirovský ze společnosti GasNet. Zároveň zdůrazňuje,
že se současně jedná o nejrychlejší možné řešení, které s ohledem
na aktuální situaci plní oba požadované cíle - nižší emise a
snížení závislosti na jednom zdroji. Firma Energy financial group
(EFG), provozovatel bioplynky v Rapotíně, plánuje
v příštím roce zahájení výroby biometanu i ve své druhé
bioplynové stanici ve Vyškově.
"Biometan má nesporné výhody, protože je nízkoemisní, je
vyráběný lokálně a z politického hlediska je bezpečný.
Teoreticky v ČR vyprodukujeme 2 miliony tun odpadu ročně,
z něhož by se uživilo cca 66 bioplynek. Ty by byly schopny
vyrobit 1 terrawatthodinu biometanu ročně, tj. 90-100 milionu
m3. Jenže celková roční spotřeba Česka je asi 90
terrawatthodin. Výroba biometanu je správná cesta, ale není schopen
pokrýt příliš velké procento spotřeby. Dále určitě nastoupí vodík,
zbytek plynu se bude muset i nadále dovážet," uvádí
k potenciálu biometanu v Česku Tomáš Voltr, výkonný
ředitel firmy EFG.
Další výrobna biometanu by měla do konce roku vzniknout
v Litomyšli. Projekt biometanové stanice v místním
zemědělském družstvu by měl ukázat nejen veřejnosti, ale i
politikům, že technologie pro energetickou soběstačnost v Česku
existují. "Jen je potřeba jít jim více naproti," říká Monika
Zitterbartová, výkonná ředitelka společnosti Hutira green gas,
která se na technologii čištění bioplynu na "zelený" zemní plyn a
jeho následné využití zaměřuje.
Za projektem v Litomyšli stojí tamní Zemědělské družstvo
chovatelů a pěstitelů. I nadále z něj budou vyrábět elektřinu,
vedle toho jej však chtějí čistit na biometan, který bude následně
vtlačován do rozvodné sítě. V plánu je i stavba plnicí stanice
na stlačený zemní plyn. Investice by měla dosáhnout 50 milionů
korun. Z velké části ji pokryjí dotace Evropské unie a ministerstva
průmyslu a obchodu.
Podpora hned z několika programů
Doposud byla u bioplynových stanic podporována výroba elektřiny
a tepla, nyní by to měla být i výroba biometanu. "Elektřina a teplo
z bioplynových stanic jsou podporovány provozní podporou ve výši
stanovené cenovým rozhodnutím Energetického regulačního úřadu,"
uvedl za ministerstvo zemědělství Vojtěch Bílý a dodal, že nově
bude stejným způsobem podporován i biometan. V tomto světle se
cíl Evropské komise nahradit do roku 2030 až 20 % zemního plynu z
Ruska biometanem jeví jako velmi ambiciózní. Znamená to zvýšit
výrobu v EU na téměř jedenáctinásobek produkce roku 2020.
Česká republika to ale bude podporovat. Na rozvoj a využití
biometanu existuje celá řada dotačních programů, které společně
nabízejí podporu zařízení na přepracování biologicky rozložitelných
odpadů na bioplyn v rámci Národního plánu obnovy, ale například i
podporu komunitní energetiky v rámci Modernizačního fondu. K dalším
programům patří Operační program Podnikání a inovace pro
konkurenceschopnost nebo Operační program Životní prostředí.
Biometan primárně pro dopravu
Nastartovat výrobu biometanu by měla i novela zákona o
podporovaných zdrojích energie ze začátku roku 2022. Nově zavádí
podporu výroby v biometanových stanicích prostřednictvím zeleného
bonusu. Počítá se s tím, že vzniknou nové biometanové stanice a že
některé stávající bioplynové stanice projdou konverzí na
biometanovou stanici.
Způsob podpory biometanu se v principu neliší od systému podpory
elektřiny z OZE. Podpora bude poskytována formou zeleného bonusu na
biometan v ročním režimu a při měsíčním zúčtování. Jeho výši bude
stanovovat ERÚ v cenovém rozhodnutí tak, aby bylo za dobu
životnosti biometanové stanice dosaženo diskontované doby
návratnosti. Dobu životnosti výrobny určí vyhláška. Zákon dále
stanoví strop výše podpory.
"Na rozdíl od původní verze novely, kdy byl strop určen
arbitrárně na 1 700 Kč za megawatthodinu, je ve schváleném textu
novely zvolen flexibilnější přístup," vysvětluje právní kancelář
Doucha Šikola advokáti s. r. o. "Maximální podpora v době uvedení
biometanové stanice do provozu tak může činit pětinásobek průměrné
ceny plynu na vnitrodenním trhu OTE," doplňuje.
Výrobce ale váže řada podmínek, které musí splňovat, aby na
podporu dosáhli. K těm patří mimo jiné provoz biometanové stanice
na základě licence pro výrobu plynu. Biometan musí také splnit
požadavky na kvalitu a odorizaci, kritéria udržitelnosti pro paliva
z biomasy a úspory skleníkových plynů a využívat biomasu
vyhrazeného druhu a parametrů. Konkretizaci těchto podmínek
provedou vyhlášky.
Zároveň platí povinnost dodavatelů plynu uplatnit biometan
primárně v dopravě pro naplnění klimatických cílů. Právě doprava je
hlavním sektorem, který biometan odebírá a spotřebovává. Teprve až
jeho produkce převýší potřeby dopravy, bude možné jej využívat i
pro jiné účely, jak popsal David Hluštík z tiskového odboru
MPO.
V případě, že chce výrobce biometanu vtláčet biometan do
plynárenské soustavy, má provozovatel přepravní nebo distribuční
soustavy povinnost přednostně výrobnu připojit v nejbližším místě
připojení. Další možností distribuce vyrobeného biometanu je
dodávka do čerpací stanice nebo výdejní jednotky přímo připojené k
výrobně. Ve všech případech je předpokladem pro uplatnění zeleného
bonusu na biometan zajištění měření a předání úplných a pravdivých
naměřených hodnot operátorovi trhu elektronickou formou.
Biometan je nezbytné vyrábět ze surovin vymezujících pokročilý
biometan. Podíl těchto surovin musí být alespoň 45 %. V případě
konverze z bioplynové stanice činí podíl těchto surovin minimálně
35 %. Podrobnosti opět určí prováděcí vyhláška. Surovinami pro
pokročilý biometan jsou v zásadě odpady - gastroodpady, odpadní
vody nebo statková hnojiva.
Biometanu jde naproti i ministerstvo pro místní rozvoj. To by v
budoucnu mělo podporovat pouze nákup autobusů na biometan.
Změny ve využívání OZE v dopravě
Od 1. ledna 2023 budou dodavatelé paliv povinni zajistit
minimální podíl energie z OZE v pohonných hmotách a elektřině
dodávané pro dopravní účely.
Znamená to, že dodavatel plynu do dopravy musí za kalendářní rok
dodat pokročilý biometan v podílu 0,5 % energie z celkového
množství energie v zemním plynu dodaném do čerpacích stanic a
výdejních jednotek. Od roku 2025 se podíl energie z pokročilého
biometanu zvyšuje na 2 % a od roku 2030 už podíl energie z
pokročilého biometanu musí činit 40 %.
U dobíječek pro elektromobily činí podíl OZE elektřiny od roku
2023 9 % z celkového množství spotřebované elektřiny pro dobíjení.
Dále se podíl zvyšuje od roku 2025 na 11 % a od roku 2030 na 15
%.
Memorandum o vzájemné spolupráci mezi Českým plynárenským svazem
(ČPS) a CZ Biom - Českým sdružením pro biomasu
Rozvoj výroby a využívání biometanu a dalších nízkouhlíkových
plynů při dekarbonizaci české energetiky a podpora plynové mobility
na bázi bioCNG a bioLNG - to jsou hlavní cíle loni v prosinci
podepsaného Memoranda.
"Biometan má v České republice potenciál zcela nahradit spotřebu
plynu v dopravě, a v tomto sektoru tak může výrazně přispět ke
splnění národních emisních cílů pro rok 2030. Navíc jde o
vyzkoušenou technologii s vybudovanou infrastrukturou i s
dostatečnou nabídkou vozidel. Rozvoj však brzdí dosud nejasná
podoba konkrétních podpůrných nástrojů pro jeho využití. Proto je
nezbytné, aby vláda tuto skutečnost v chystané legislativě co
nejdříve zohlednila," konstatovala tehdy Lenka Kovačovská, bývalá
ředitelka ČPS.
Využití biometanu v dopravě průběžně narůstá a v tuzemsku jej v
podobě bioCNG nabízejí přední společnosti zabývající se prodejem
plynu, jako jsou například innogy Energo, Bonett nebo E.ON Energie
a Pražská plynárenská. Zájem řidičů osobních automobilů o CNG s
podílem biometanu přitom podle odborníků předznamenává také
rostoucí poptávku po bioLNG. To je vhodné zejména pro sektor
nákladní dopravy, kde je aktuálně jedinou dostupnou nízkoemisní
alternativou k naftě s dostatečným výkonem.
"S ohledem na ambiciózní evropské cíle ve snižování emisí a
dosažení uhlíkové neutrality je zřejmé, že také v dopravě bude
nevyhnutelné zvyšovat podíl biometanu i na úkor zemního plynu.
Biometan vyráběný z odpadů je přitom obnovitelným zdrojem energie,
který nabízí až 90% snížení emisí skleníkových plynů v porovnání s
fosilními palivy," sdělil Jan Habart, předseda CZ
Biom.
Zatím jediná výrobna biometanu v Česku se nachází v Rapotíně na
Šumpersku. "Veškerá produkce biometanu z Rapotína však bohužel
odchází do zahraničí. Legislativa se proto musí změnit a nastavit
takové podmínky, které umožní naplno využívat domácí zdroje a
zároveň podpoří další rozvoj," připomněla Kovačovská.
Autor: Alena Adámková, Zdroj: PETROLmagazín číslo 4/2022