1. 11. 2022
![Holandsko](/media/236899/035a5735aaa.jpg)
Česká republika udělala významný krok směrem
k nezávislosti na dodávkách energetických surovin
z Ruska. V rekordním čase několika měsíců se totiž díky
společnosti ČEZ podařilo spustit a zprovoznit první LNG terminál v
nizozemském Eemshavenu, který umožní dodat až osm miliard kubíků
plynu ročně.
Tři miliardy kubíků ročně
Z tohoto objemu jsou tři miliardy určeny pro Českou republiku.
Plyn z Eemshavenu putuje do Česka potrubím přes Německo. Podle
ministra průmyslu a obchodu Jozefa Síkely nám tyto kapacity pomohou
zvládnout nadcházející zimu, jde až o třetinu roční spotřeby
ČR.
Terminál tvoří dvě plavidla umožňující skladování a zpětné
zplyňování. Vedle ČEZ si jeho kapacity pronajaly další dvě
energetické společnosti, nizozemsko-britský Shell a francouzská
Engie. Pronájem terminálu vyjde na vyšší desítky milionů eur ročně.
Terminál v Eemshavenu na severu Nizozemska patří společnosti
Gasunie, která je mimo jiné provozovatelem nizozemské plynárenské
soustavy.
Od poloviny září je terminál v plném provozu. Po
slavnostním otevření 8. září a příjezdu tankeru Murex s takzvaným
zahajovacím cargem dorazila v druhé polovině září do
Eemshavenu také první loď s nákladem zkapalněného plynu pro ČEZ.
170 tisíc metrů krychlových LNG, což odpovídá sto milionům
kubických metrů v plynném skupenství, vyplulo 23. srpna z
amerického Mexického zálivu.
Dvě až tři lodi měsíčně
Zásoby pro Česko pocházejí z jedné z největších amerických
společností Cheniere. Podle generálního ředitele ČEZ Daniela Beneše
představují společně s dalšími smluvenými dodávkami významný krok
směrem k energetické bezpečnosti České republiky. Během října
dorazí další dva tankery, následující tempo budou dvě až tři lodě
měsíčně. Každé z osmi plavidel, která v terminálu zakotví do konce
letošního roku, má přivézt 100 milionů metrů krychlových plynu.
"Jsme připraveni udělat vše, co je v našich silách, abychom
Evropě pomohli s dodávkami energie teď i v budoucnu. Tento milník
nastává v současné kritické době, ale je zároveň výsledkem
dlouhodobé spolupráce vlád Spojených států amerických a České
republiky stejně jako vztahu, který Cheniere navázala s ČEZ a
českými ministerstvy průmyslu a zahraničních věcí," uvedl výkonný
viceprezident a obchodní ředitel společnosti Cheniere Anatol
Feygin.
Česká republika má v terminálu pronajaté tři miliardy metrů
krychlových, potřeba tak bude celkem 30 tankerů ročně. Každou
dodávku plynu kupuje ČEZ za spotové ceny, tedy k okamžitému dodání
suroviny. Za každou dodávku tak zaplatí jinou částku. Samotný
pronájem terminálu vyjde na vyšší desítky milionů eur ročně.
ČEZ plyn prodává obchodníkům
ČEZ má kapacitu v terminálu nakoupenou na pět let až do podzimu
2027. Veškerý nákup plynu, pronájem kapacity v terminálu i jeho
přepravu do Česka zajišťuje i financuje společnost ČEZ, která pak
bude tento plyn prodávat obchodníkům s plynem. ČEZ kupuje i
dva obří tankery na přepravu LNG, takže se stává vlastně i
rejdařem. Stát se zavázal podpořit tento projekt v případě, že
by přestal být ziskový. Jde tedy o jakýsi contract for
difference.
Jak terminál funguje
Běžný terminál na zkapalněný zemní plyn má čtyři funkce. Zvládá
zakotvení tankerů LNG a vykládku nebo překládku nákladu, skladování
LNG v nádržích, opětovné zplynování LNG a odesílání plynu do
distribuční sítě. Často také terminály umí zemní plyn přicházející
v plynné formě naopak zkapalnit a natankovat surovinu do
přistaveného tankeru.
Terminál v Eemshavenu tvoří dvě obří lodě zakotvené v ústí
řeky Emže do Severního moře. Jeho součástí je například jednotka
zpětného zplynování. U těchto lodí budou v následujících měsících
přistávat tankery se zkapalněným zemním plynem zchlazeným na -162°
C. LNG se zde následně využitím tepla mořské vody promění zpět na
plyn a vtlačí do plynovodů.
Plyn je zkapalňován hned po vytěžení, aby mohl být díky až
600krát menšímu objemu snadněji dopravován pomocí tankerů. Protože
se zkapalněný zemní plyn zmenší svůj objem šestsetkrát, dokáže i
jedna loď přepravit velké množství suroviny. Například tanker
Murex, který v Eemshavenu přistál s první dodávkou technologického
plynu od firmy Cheniere z USA, má kapacitu 173 400 kubických metrů
LNG, což ve výsledku znamená přes 103 milionů krychlových metrů
plynu.
V případě nizozemského terminálu je používáno označení
"plovoucí". Plovoucí skladovací a znovuzplyňovací jednotka (FSRU -
Floating Storage and Regasification Unit) je terminál v podobě
speciální lodě zakotvené v blízkosti přístavu. S tímto typem
terminálů se můžeme setkat například v Brazílii, Argentině,
Kuvajtu, Izraeli, Spojených arabských emirátech, Itálii, Indonésii,
Číně, Turecku, Litvě a nově též v Nizozemsku.
Zkapalněný zemní plyn proudí potrubím, které spojuje nakládací
ramena na molu se skladovacími nádržemi. Nádrže mají obvykle
dvojitou stěnu, přičemž vnitřní nádrž je vyrobena ze slitiny
schopné odolat teplotám hluboko pod bodem mrazu. Bývá obklopena
izolací pro snížení tepelných zisků a vnější nádrží z běžné oceli
nebo předpjatého železobetonu. LNG se poté skladuje v kryogenních
nádržích. Navzdory kvalitní izolaci proniká do nádrží malé množství
tepla, jež způsobuje mírné odpařování. Odpařený plyn se zachycuje a
vrací zpět pomocí kompresoru a rekuperačních systémů. Tento proces
zabraňuje tomu, aby za běžných provozních podmínek docházelo k
úniku plynu. Pokud například z důvodu údržby nelze odpařený plyn
vrátit zpět, je spálen ve spalovacím komíně. Je totiž výhodnější
metan spálit než jej vypouštět do atmosféry.
LNG se pak z nádrží odebírá, stlačuje a opětovně zplyňuje pomocí
výměníků tepla. Každá nádrž je vybavena ponornými čerpadly, jež
přečerpávají LNG do vysokotlakých čerpadel. Stlačený LNG se při
přibližně osmdesátinásobku atmosférického tlaku ve výparnících mění
zpět na plynné skupenství. V případě nizozemského terminálu jde o
odpařovače s otevřeným zásobníkem, které využívají teplotu mořské
vody.
Autor: Alena Adámková, Zdroj: PETROLmagazín číslo 5/2022